Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES
ze dne 7. března 2002
o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru [2],
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Dne 10. listopadu 1999 předložila Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů sdělení, v němž jsou navrženy další kroky v politice rádiového spektra na základě výsledků veřejné konzultace k Zelené knize o politice rádiového spektra v souvislosti s politikami Evropského společenství pro odvětví telekomunikací, rozhlasového a televizního vysílání, dopravy a výzkumu a vývoje. Toto sdělení bylo příznivě přijato Evropským parlamentem v usnesení ze dne 18. května 2000 [4]. Je třeba zdůraznit, že je žádoucí určitý stupeň další harmonizace politiky Společenství v oblasti rádiového spektra pro služby a aplikace, zejména pro služby a aplikace pokrývající Společenství nebo Evropu, a že je nezbytně nutné zajistit, aby členské státy řádně provedly určitá rozhodnutí Evropské konference správ pošt a telekomunikací (CEPT).
(2) Je proto třeba vytvořit ve Společenství politický a právní rámec pro zajištění koordinace politických přístupů a případně i harmonizace podmínek týkajících se dostupnosti a účinného využívání rádiového spektra nezbytných pro vytvoření a fungování vnitřního trhu v některých oblastech politiky Společenství, jako jsou elektronické komunikace, doprava a výzkum a vývoj. Politický přístup ve vztahu k využívání rádiového spektra by měl být koordinován a popřípadě harmonizován na úrovni Společenství v zájmu účinného plnění cílů politiky Společenství. Koordinace a harmonizace na úrovni Společenství může také v určitých případech napomáhat při dosahování harmonizace a koordinace využívání rádiového spektra na celosvětové úrovni. Současně lze poskytnout příslušnou technickou podporu na vnitrostátní úrovni.
(3) Politika využívání rádiového spektra ve Společenství by měla přispívat ke svobodě projevu, včetně svobody zastávat názory a svobody přijímat a šířit informace a myšlenky bez ohledu na hranice, jakož i svobody a plurality médií.
(4) Toto rozhodnutí vychází ze zásady, že v případě, že se Evropský parlament a Rada dohodly na politice Společenství týkající se využívání rádiového spektra, měly by být pro přijetí doprovodných technických prováděcích opatření použity postupy projednávání ve výboru. Technická prováděcí opatření by se měla dotýkat zejména harmonizovaných podmínek pro dostupnost a účinné využívání rádiového spektra, jakož i dostupnost informací týkajících se využívání rádiového spektra. Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [5].
(5) Každá nová politická iniciativa Společenství závislá na rádiovém spektru by měla být na základě návrhu Komise řádně schválena Evropským parlamentem a Radou. Aniž je dotčeno právo Komise podávat podněty, měl by tento návrh mimo jiné zahrnovat informace o dopadech zamýšlené politiky na stávající společenství uživatelů spektra, jakož i údaje týkající se případného všeobecného přerozdělování rádiových frekvencí, které by tato nová politika vyžadovala.
(6) Pro vytvoření a přijetí technických prováděcích opatření a s cílem přispět k formulaci, přípravě a provádění politiky Společenství využívání rádiového spektra, by měl být Komisi nápomocen výbor s názvem Výbor pro rádiové spektrum složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. Výbor by měl posuzovat návrhy technických prováděcích opatření, která se týkají rádiového spektra. Návrhy mohou být vypracovány na základě diskusí ve výboru a mohou ve zvláštních případech vyžadovat přípravnou technickou práci vnitrostátních orgánů odpovědných za správu rádiového spektra. Pokud jsou pro přijetí technických prováděcích opatření použity postupy projednávání ve výboru, měl by výbor brát rovněž v úvahu názory průmyslu a všech dotčených obchodních i jiných uživatelů, jakož i jiných dotčených stran, na vývoj technologií, trhu a právní úpravy, které mohou mít dopad na využívání rádiového spektra. Uživatelé rádiového spektra by měli svobodně z vlastní vůle poskytovat veškeré vstupní informace, které považují za nezbytné. Výbor se může v případě potřeby rozhodnout, že vyslechne na svých jednáních zástupce společenství uživatelů rádiového spektra, aby získal představu o situaci v určitém odvětví.
(7) Pokud je nezbytné přijmout harmonizační opatření pro provádění politik Společenství, která překračují rámec technických prováděcích opatření, může Komise v souladu se Smlouvou předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na taková opatření.
(8) Politika využívání rádiového spektra nemůže být založena pouze na technických parametrech, ale musí brát v úvahu i ekonomická, politická, kulturní, zdravotní a sociální hlediska. Kromě toho stále rostoucí poptávka po omezené nabídce dostupného rádiového spektra povede k protichůdným tlakům při uspokojování požadavků různých skupin uživatelů rádiového spektra v jednotlivých odvětvích, jako například v telekomunikacích, rozhlasovém a televizním vysílání, dopravě, orgánech činných v trestním řízení, vojenství a vědě. Proto by měla politika využívání rádiového spektra brát ohled na všechna odvětví a dosáhnout rovnováhy příslušných potřeb.
(9) Toto rozhodnutí by nemělo ovlivnit právo členských států ukládat omezení nezbytná pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany. Pokud by technická prováděcí opatření mimo jiné ovlivnila pásma rádiových frekvencí, které užívají členské státy výhradně a přímo pro účely své veřejné bezpečnosti a obrany, může Komise na odůvodněnou žádost členského státu schválit přechodná období a/nebo mechanismy sdílení v zájmu usnadnění úplného provedení takového opatření. V tomto ohledu mohou členské státy také oznámit Komisi svá vnitrostátní pásma rádiových frekvencí využívaná výhradně a přímo pro účely veřejné bezpečnosti a obrany.
(10) V zájmu zohlednění názorů členských států, orgánů Společenství, průmyslu a všech dotčených obchodních i jiných, jakož i jiných dotčených stran, na vývoj technologií, trhu a právní úpravy, které mohou mít dopad na využívání rádiového spektra, může Komise organizovat konzultace mimo rámec tohoto rozhodnutí.
(11) Technická správa rádiového spektra zahrnuje harmonizaci a přidělení rádiového spektra. Taková harmonizace by měla odrážet požadavky vyplývající ze zásad obecné politiky stanovené na úrovni Společenství. Technická správa rádiového spektra se však netýká postupů pro přidělení a postupů pro udělování oprávnění, ani rozhodnutí, zda využívat konkurenčních výběrových řízení pro přidělení rádiových frekvencí.
(12) Za účelem přijetí technických prováděcích opatření směřujících k harmonizaci přidělování rádiových frekvencí a k dostupnosti informací by měl výbor spolupracovat s odborníky na rádiové spektrum z vnitrostátních orgánů odpovědných za správu rádiového spektra. S využitím zkušeností s postupy udělování pověření získaných v určitých odvětvích, například v důsledku uplatňování rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 710/97/ES ze dne 24. března 1997 o koordinovaném přístupu při udělování povolení v oblasti družicových osobních komunikačních služeb ve Společenství [6] a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 128/1999/ES ze dne 14. prosince 1998 o koordinovaném zavádění mobilních a bezdrátových komunikačních systémů třetí generace (UMTS) uvnitř Společenství [7], by měla být technická prováděcí opatření přijata jako výsledek pověření, která má CEPT. Pokud je nezbytné přijmout harmonizovaná opatření pro provádění politik Společenství, která nespadají do působnosti CEPT, může Komise přijmout prováděcí opatření s pomocí Výboru pro rádiové spektrum.
(13) CEPT zahrnuje 44 evropských zemí. Vypracovává návrhy technických harmonizačních opatření s cílem harmonizovat využívání rádiového spektra mimo hranice Společenství, což je zvláště důležité pro ty členské státy, v nichž může být využívání rádiového spektra ovlivněno využíváním členy CEPT, kteří nejsou členy EU. Rozhodnutí a opatření přijatá v souladu s tímto rozhodnutím by měla brát v úvahu zvláštní situaci členských států, které jsou na vnějších hranicích. V případě potřeby by Komise měla mít možnost nařídit členským státům, aby výsledky pověření vydaných pro CEPT byly pro ně povinné, a pokud výsledky takových pověření nejsou k dispozici nebo nejsou považovány za přijatelné, učinit vhodná alternativní opatření. To umožní zejména harmonizaci užívání rádiových frekvencí v celém Společenství v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) [8] a s ohledem na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) [9].
(14) Základním prvkem pro investice a vytváření politiky je koordinované a včasné poskytování odpovídajících informací o přidělování, dostupnosti a využívání rádiového spektra ve Společenství veřejnosti. Stejný význam má vývoj technologií, který si vyžádá nové postupy pro přidělování a správu rádiového spektra a metody přidělování rádiových frekvencí. Vypracování dlouhodobých strategických výhledů vyžaduje správné porozumění vlivům vývoje technologií. Takové informace by tedy měly být zpřístupněny uvnitř Společenství, aniž by byla dotčena ochrana důvěrných obchodních a osobních informací podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/66/ES ze dne 15. prosince 1997 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví telekomunikací [10]. Pro provádění meziodvětvové politiky využívání rádiového spektra je dostupnost informací o celém rádiovém spektru nezbytná. Z hlediska obecného účelu harmonizace využívání rádiového spektra ve Společenství a jinde v Evropě musí být dostupnost takových informací harmonizována na evropské úrovni uživatelsky vstřícným způsobem.
(15) Je proto nezbytné doplnit stávající požadavky Společenství a mezinárodní požadavky na zveřejňování informací o využívání rádiového spektra. Na mezinárodní úrovni referenční dokument o regulačních zásadách sjednaných v rámci Světové obchodní organizace Skupinou pro základní telekomunikace také vyžaduje, aby informace o stávajícím stavu přidělených pásem rádiových frekvencí byly veřejně dostupné. Směrnice Komise 96/2/ES ze dne 16. ledna 1996, kterou se mění směrnice 90/388/EHS s ohledem na mobilní a osobní komunikaci [11], vyžaduje, aby členské státy každoročně zveřejňovaly nebo na žádost zpřístupňovaly plán přidělení rádiových frekvencí včetně plánů pro budoucí rozšíření těchto frekvencí, ale vztahuje se pouze na pohyblivé a osobní komunikační služby. Mimo to, směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody [12], jakož i směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti technických norem a předpisů a pravidel pro služby informační společnosti [13] vyžadují od členských států, aby oznámily Komisi rozhraní, která upravily svými předpisy, tak, aby mohla být posouzena jejich slučitelnost s právem Společenství.
(16) Směrnice 96/2/ES byla základem pro přijetí prvního souboru opatření CEPT, jako je například rozhodnutí Evropského radiokomunikačního výboru (ERC/DEC/(97)01) o zveřejňování vnitrostátních tabulek frekvencí. Je nezbytné zajistit, aby řešení CEPT odrážela potřeby politiky Společenství a aby byl dán odpovídající právní základ pro jejich provedení ve Společenství. Za tímto účelem musí být ve Společenství přijata zvláštní opatření týkající se postupu i věcné podstaty.
(17) Podnikům Společenství by mělo být zajištěno rovné a nediskriminační zacházení v otázce přístupu k rádiovému spektru ve třetích zemích. Vzhledem k tomu, že přístup k rádiovému spektru je klíčovým faktorem rozvoje podnikání a aktivit ve veřejném zájmu, je rovněž nezbytné zajistit, aby požadavky Společenství na rádiové spektrum byly brány v úvahu v mezinárodním plánování.
(18) Provádění politiky Společenství si může vyžádat koordinaci využívání rádiového spektra, zejména s ohledem na poskytování komunikačních služeb včetně umožnění roamingu v rámci celého Společenství. Určité druhy využívání rádiového spektra, jako jsou například družicové komunikační služby, mají mimo to za následek zeměpisné pokrytí, které přesahuje hranice členských států a umožňuje přeshraniční služby, aniž by byl nutný pohyb osob. Společenství by proto mělo být přiměřeně zastoupeno při činnostech všech příslušných mezinárodních organizací a konferencí týkajících se otázek správy rádiového spektra, jako například v Mezinárodní telekomunikační unii (ITU) a jejích světových radiokomunikačních konferencích.
(19) Stávající mechanismy přípravy a průběhu jednání Světových radiokomunikačních konferencí ITU přinesly výborné výsledky díky dobrovolné spolupráci v rámci CEPT, přičemž byly při přípravách zohledněny zájmy Společenství. Členské státy a Společenství by při mezinárodních jednáních měly vypracovat společný postup a úzce spolupracovat během celého procesu jednání tak, aby zajistily jednotné zastupování Společenství na mezinárodní úrovni podle postupů, které byly dohodnuty v závěrech Rady ze dne 3. února 1992 pro Světovou správní rádiovou konferenci a potvrzeny závěry Rady ze dne 22. září 1997 a 2. května 2000. U takových mezinárodních jednání by měla Komise informovat Evropský parlament a Radu o tom, zda jsou dotčeny politiky Společenství, aby byla získána podpora Rady pro vytyčené cíle politiky Společenství a pro postoje, které zaujmou členské státy na mezinárodní úrovni. Aby bylo zajištěno, že takové postoje budou náležitě zohledňovat technická hlediska týkající se správy rádiového spektra, může Komise pro tento účel vydat pověření pro CEPT. Členské státy by měly připojit ke každému aktu přijetí dohody nebo předpisu na mezinárodních fórech, která jsou pověřená správou rádiového spektra nebo se jí zabývají, společné prohlášení uvádějící, že tuto dohodu nebo nařízení budou uplatňovat v souladu se svými povinnostmi podle Smlouvy.
(20) Kromě mezinárodních jednání, která se zvláště věnují rádiovému spektru, existují i jiné mezinárodní dohody, do nichž je zapojeno Společenství a třetí země, které mohou ovlivňovat plány na užívání a sdílení pásem rádiových frekvencí a které se mohou zabývat otázkami jako je obchod a přístup na trh, mimo jiné i v rámci Světové obchodní organizace, volný oběh a používání zařízení, komunikační systémy regionálního nebo celkového pokrytí, jako jsou družice, bezpečnostní a tísňové systémy, dopravní systémy, technologie rozhlasového a televizního vysílání a výzkumné aplikace, jako je rádiová astronomie a pozorování Země. Proto je důležité zajistit slučitelnost dohodnutých postupů Společenství pro jednání o obchodních otázkách a o přístupu na trh s cíli politiky rádiového spektra, které mají být dosaženy podle tohoto rozhodnutí.
(21) Vzhledem k možné obchodní citlivosti informací, které mohou vnitrostátní orgány získat v průběhu své činnosti týkající se politiky a správy rádiového spektra, je nezbytné, aby vnitrostátní orgány uplatňovaly společné zásady v oblasti důvěrnosti údajů stanovené v tomto rozhodnutí.
(22) Protože cílů navrhovaného opatření, totiž vytvoření společného rámce politiky využívání rádiového spektra, nemůže být dosaženo uspokojivě na úrovni členských států, a proto z důvodů rozsahu a účinků opatření jich může být lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, jak je stanovena v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v daném článku, toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(23) Členské státy by měly zavést tento společný rámec politiky rádiového spektra zejména prostřednictvím svých vnitrostátních orgánů a poskytovat Komisi odpovídající informace požadované pro posouzení náležitého provádění politiky rádiového spektra v celém Společenství při zohlednění mezinárodních obchodních povinností Společenství a jeho členských států.
(24) Rozhodnutí č. 710/97/ES a č. 128/1999/ES zůstávají v platnosti.
(25) Komise by každoročně měla podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě o výsledcích dosažených podle tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných opatřeních v budoucnu. To může Evropskému parlamentu a Radě umožnit popřípadě vyjádřit svou politickou podporu,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Cíl a oblast působnosti
1. Cílem tohoto rozhodnutí je vytvořit ve Společenství politický a právní rámec pro zajištění koordinace politických přístupů, a případně harmonizace podmínek týkajících se dostupnosti a účinného využívání rádiového spektra nezbytných pro vytvoření a fungování vnitřního trhu v některých oblastech politiky Společenství, jako jsou elektronické komunikace, doprava a výzkum a vývoj.
2. Pro dosažení tohoto cíle stanoví toto rozhodnutí postupy v zájmu:
a) usnadnění vytváření politiky s ohledem na strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra ve Společenství, přičemž jsou vzaty v úvahu mimo jiné hospodářská, bezpečnostní, zdravotní hlediska, hlediska veřejného zájmu a svobody projevu, kulturní, vědecká, sociální a technická hlediska politiky Společenství, jakož i různé zájmy společenství uživatelů rádiového spektra, s cílem optimalizovat využívání rádiového spektra a předcházet škodlivým interferencím;
b) zajištění účinného provádění politiky rádiového spektra ve Společenství, a zejména stanovení obecné metodiky zajištující harmonizované podmínky pro dostupnost a účinné využívání rádiového spektra;
c) zajištění koordinovaného a včasného poskytování informací týkajících se přidělování, dostupnosti a využívání rádiového spektra ve Společenství;
d) zajištění účinné koordinace zájmů Společenství při mezinárodních jednáních v případech, kdy má využívání rádiového spektra dopad na politiku Společenství.
3. Činnosti prováděné podle tohoto rozhodnutí zohledňují odpovídajícím způsobem práci mezinárodních organizací, které se zabývají správou rádiového spektra, např. Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) a Evropské konference správ pošt a telekomunikací (CEPT).
4. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá na úrovni Společenství nebo na vnitrostátní úrovni v souladu s právem Společenství se záměrem prosazovat cíle obecného zájmu, které se týkají zejména regulace obsahu a audiovizuální politiky, ustanovení směrnice 1999/5/ES a právo členských států spravovat a využívat vlastní rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti a obrany.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí zahrnuje pojem "rádiové spektrum" rádiové vlny o frekvenci od 9 kHz do 3000 GHz; rádiové vlny jsou elektromagnetické vlny šířené prostorem bez umělého vedení.
Článek 3
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor ("Výbor pro rádiové spektrum").
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 4
Funkce Výboru pro rádiové spektrum
1. Pro splnění cíle stanoveného v článku 1 předloží Komise Výboru pro rádiové spektrum podle postupů stanovených v tomto článku odpovídající technická prováděcí opatření s cílem zajistit harmonizované podmínky pro dostupnost a účinné využívání rádiového spektra, jakož i pro dostupnost informací týkajících se využívání rádiového spektra, jak je uvedeno v článku 5.
2. Pro vypracování technických prováděcích opatření uvedených v odstavci 1, která spadají do působnosti CEPT, jako je harmonizace přidělování rádiových frekvencí a dostupnost informací, vydá Komise pověření pro CEPT, ve kterých vymezí úkoly, které mají být splněny, a jejich časový plán. Komise jedná v souladu s postupem uvedeným v čl. 3 odst. 2.
3. Na základě prací provedených podle odstavce 2 Komise rozhodne, zda se výsledky prací provedených v rámci pověření budou uplatňovat ve Společenství, a stanoví konečný termín jejich provedení členskými státy. Tato rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropských společenství. Pro účely tohoto odstavce jedná Komise v souladu s postupem uvedeným v čl. 3 odst. 3.
4. Má-li Komise nebo jakýkoli členský stát za to, že práce provedené na základě pověření uděleného podle odstavce 2 nepostupují uspokojivým způsobem s ohledem na stanovený časový plán, nebo nejsou-li výsledky pověření přijatelné, může bez ohledu na odstavec 3 Komise v souladu s postupem uvedeným v čl. 3 odst. 3 přijmout opatření pro dosažení cílů pověření.
5. Opatření uvedená v odstavcích 3 a 4 mohou popřípadě umožňovat přechodná období a/nebo dohody o sdílení rádiového spektra v členských státech; tato opatření schválí Komise, pokud jsou odůvodněná, s ohledem na konkrétní situaci v členském státě, a to na základě odůvodněné žádosti dotyčného členského státu, pokud taková výjimka nepřiměřeně nezdržuje provedení nebo nevytváří nepřiměřené rozdíly mezi členskými státy v souvislosti s hospodářskou soutěží nebo regulací.
6. Pro dosažení cíle stanoveného v článku 1 může Komise přijmout i technická prováděcí opatření uvedená v odstavci 1, na která se odstavec 2 nevztahuje, v souladu s postupem uvedeným v čl. 3 odst. 3.
7. S cílem přispět k formulování, přípravě a provádění politiky rádiového spektra Společenství, aniž jsou dotčeny postupy stanovené v tomto článku, koná Komise pravidelné konzultace s Výborem pro rádiové spektrum o otázkách, na které se vztahuje článek 1.
Článek 5
Dostupnost informací
Členské státy zajistí, aby jejich vnitrostátní tabulky frekvencí a informace o právech, podmínkách, postupech a poplatcích týkajících se využívání rádiového spektra byly zveřejňovány, budou-li relevantní pro splnění cíle stanoveného v článku 1. Členské státy průběžně aktualizují tyto informace a přijmou opatření k vytvoření odpovídajících databází pro zpřístupnění takových informací veřejnosti, popřípadě v souladu s odpovídajícími harmonizačními opatřeními přijatými podle článku 4.
Článek 6
Vztahy se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi
1. Komise sleduje vývoj týkající se rádiového spektra ve třetích zemích a v mezinárodních organizacích, který by mohl mít vliv na provádění tohoto rozhodnutí.
2. Členské státy informují Komisi o jakýchkoli potížích způsobených právně nebo fakticky třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi při provádění tohoto rozhodnutí.
3. Komise pravidelně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích uplatňování odstavců 1 a 2 a může popřípadě navrhovat opatření s cílem zajistit uplatňování zásad a dosažení cílů tohoto rozhodnutí. Pokud je to nezbytné pro splnění cíle stanoveného v článku 1, budou dohodnuty společné politické cíle k zajištění koordinace mezi členskými státy na úrovni Společenství.
4. Opatřeními přijatými podle tohoto článku nejsou dotčena práva a povinnosti Společenství a členských států podle souvisejících mezinárodních dohod.
Článek 7
Oznámení
Členské státy poskytnou Komisi veškeré informace nezbytné pro účely ověření provádění tohoto rozhodnutí. Členské státy zejména neprodleně informují Komisi o uplatňování výsledků pověření podle čl. 4 odst. 3.
Článek 8
Důvěrnost
1. Členské státy nezveřejní informace podléhající povinnosti zachovávat obchodní tajemství, zejména informace o podnicích, o jejich obchodních vztazích nebo o jejich nákladových položkách.
2. Odstavcem 1 není dotčeno právo příslušných orgánů na zveřejnění informací, pokud je to nezbytné pro plnění jejich povinností; v takovém případě musí být zveřejnění přiměřené a musí přihlédnout k oprávněným zájmům podniků při ochraně jejich obchodního tajemství.
3. Odstavec 1 nebrání zveřejňování informací o podmínkách spojených s udílením práv na využívání rádiového spektra, pokud neobsahují informace důvěrného charakteru.
Článek 9
Zpráva
Komise každoročně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provedených činnostech a opatřeních přijatých podle tohoto rozhodnutí, jakož i o budoucích činnostech zamýšlených podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Provádění
Členské státy přijmou prostřednictvím právních a správních předpisů veškerá opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí a všech opatření, která z něj vyplývají.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 7. března 2002.
Entscheidung Nr. 676/2002/EG des Europäischen Parlaments und des Rates
vom 7. März 2002
über einen Rechtsrahmen für die Funkfrequenzpolitik in der Europäischen Gemeinschaft (Frequenzentscheidung)
DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 95,
auf Vorschlag der Kommission(1),
nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses(2),
gemäß dem Verfahren des Artikels 251 des Vertrags(3),
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1) Die Kommission legte am 10. November 1999 eine Mitteilung an das Europäische Parlament, den Rat, den Wirtschafts- und Sozialausschuss und den Ausschuss der Regionen mit Vorschlägen zu den nächsten Schritten im Bereich der Frequenzpolitik vor, die auf den Ergebnissen der öffentlichen Anhörung zum Grünbuch zur Frequenzpolitik in Verbindung mit Maßnahmen der Europäischen Gemeinschaft für Bereiche wie Telekommunikation, Rundfunk, Verkehr sowie Forschung und Entwicklung (FuE) basierte. Diese Mitteilung wurde vom Europäischen Parlament in einer Entschließung vom 18. Mai 2000(4) begrüßt. Es sollte hervorgehoben werden, dass eine weitere Harmonisierung der gemeinschaftlichen Frequenzpolitik für Dienste und Anwendungen, insbesondere für gemeinschaftsweite oder europaweite Dienste und Anwendungen, in bestimmtem Umfang wünschenswert ist und dass sichergestellt werden muss, dass die Mitgliedstaaten bestimmte Entscheidungen der Europäischen Konferenz der Verwaltungen für Post und Telekommunikation (CEPT) ordnungsgemäß umsetzen.
(2) Daher muss in der Gemeinschaft ein politischer und rechtlicher Rahmen geschaffen werden, um die Koordinierung der politischen Ansätze und gegebenenfalls harmonisierte Bedingungen im Hinblick auf die Verfügbarkeit und die effiziente Nutzung des Frequenzspektrums zu gewährleisten, die für die Verwirklichung und das Funktionieren des Binnenmarktes in Bereichen der Gemeinschaftspolitik wie elektronischer Kommunikation, Verkehr sowie FuE erforderlich sind. Der politische Ansatz in Bezug auf die Nutzung des Frequenzspektrums sollte auf Gemeinschaftsebene koordiniert und gegebenenfalls harmonisiert werden, damit die Ziele der Gemeinschaftspolitik auf effiziente Weise erreicht werden können. Die gemeinschaftliche Koordinierung und Harmonisierung kann in bestimmten Fällen auch dazu beitragen, eine Harmonisierung und Koordinierung der Frequenznutzung weltweit zu erreichen. Gleichzeitig kann geeignete technische Unterstützung auf nationaler Ebene geleistet werden.
(3) Die Funkfrequenzpolitik in der Gemeinschaft sollte zur Gewährleistung des Rechts auf freie Meinungsäußerung beitragen, das die Meinungsfreiheit, das Recht auf Zugang zu bzw. Weitergabe von Informationen und Ideen über Grenzen hinweg sowie die Freiheit und Vielfalt der Massenmedien umfasst.
(4) Diese Entscheidung beruht auf dem Grundsatz, dass bei Einvernehmen des Europäischen Parlaments und des Rates über eine gemeinschaftliche Frequenzpolitik die begleitenden technischen Umsetzungsmaßnahmen im Wege des Ausschussverfahrens angenommen werden sollten. Im Einzelnen sollten die technischen Umsetzungsmaßnahmen harmonisierte Bedingungen für die Verfügbarkeit und die effiziente Nutzung des Frequenzspektrums sowie die Verfügbarkeit von Informationen über die Nutzung des Frequenzspektrums betreffen. Die zur Durchführung dieser Entscheidung erforderlichen Maßnahmen sollten gemäß dem Beschluss 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 zur Festlegung der Modalitäten für die Ausübung der der Kommission übertragenen Durchführungsbefugnisse(5) erlassen werden.
(5) Jede neue politische Initiative der Gemeinschaft, die vom Frequenzspektrumabhängig ist, sollte ordnungsgemäß auf der Grundlage eines Vorschlags der Kommission zwischen dem Europäischen Parlament und dem Rat ausgehandelt werden. Unbeschadet des Initiativrechts der Kommission sollte der Vorschlag unter anderem Informationen über die Auswirkungen der angestrebten Politik auf bestehende Frequenznutzergemeinschaften sowie Angaben über eventuell aufgrund dieser neuen Politik erforderliche generelle Neuordnung der Frequenzbereichszuweisungen enthalten.
(6) Zur Ausarbeitung und Annahme technischer Umsetzungsmaßnahmen und im Hinblick auf Beiträge zur Formulierung, Vorbereitung und Durchführung der Funkfrequenzpolitik der Gemeinschaft sollte die Kommission durch einen als Funkfrequenzausschuss bezeichneten Ausschuss unterstützt werden, der sich aus Vertretern der Mitgliedstaaten zusammensetzt und in dem der Vertreter der Kommission den Vorsitz führt. Der Ausschuss sollte Vorschläge für technische Umsetzungsmaßnahmen betreffend die Frequenzen prüfen. Diese Vorschläge können auf den Erörterungen im Ausschuss beruhen; in bestimmten Fällen können die Vorschläge technische Vorarbeiten der für die Verwaltung des Frequenzspektrums zuständigen nationalen Behörden erfordern. Wird zur Annahme technischer Umsetzungsmaßnahmen auf Ausschussverfahren zurückgegriffen, so sollte der Ausschuss auch die Ansichten der Branche und aller beteiligten Nutzer, sowohl kommerzieller als auch nichtkommerzieller Nutzer, sowie anderer Betroffener in Fragen der technischen, marktbezogenen und rechtlichen Entwicklungen, die sich auf die Nutzung des Frequenzspektrums auswirken können, berücksichtigen. Den Frequenznutzern sollte es freistehen, von ihnen für nötig gehaltene Beiträge zu leisten. Der Ausschuss kann beschließen, bei Bedarf Vertreter der Frequenznutzerkreise in seinen Sitzungen anzuhören, um sich einen Überblick über die Lage in einem bestimmten Bereich zu verschaffen.
(7) Wenn zur Durchführung der Gemeinschaftspolitik Harmonisierungsmaßnahmen erforderlich sind, die über technische Umsetzungsmaßnahmen hinausgehen, kann die Kommission dem Europäischen Parlament und dem Rat einen Vorschlag auf der Grundlage des Vertrags vorlegen.
(8) Die Funkfrequenzpolitik darf nicht nur auf technischen Parametern beruhen, sondern muss auch wirtschaftliche, politische, kulturelle, gesundheitliche und soziale Überlegungen berücksichtigen. Wegen der ständig wachsenden Nachfrage nach dem begrenzten Angebot an Funkfrequenzen wird sich zudem der Druck aufgrund widerstreitender Forderungen der verschiedenen Gruppen von Frequenznutzern in Bereichen wie Telekommunikation, Rundfunk, Verkehr, Strafverfolgungsbehörden, Militär und Wissenschaft erhöhen. Daher sollte die Frequenzpolitik alle Bereiche berücksichtigen und deren jeweilige Bedürfnisse miteinander in Einklang bringen.
(9) Diese Entscheidung sollte nicht das Recht der Mitgliedstaaten berühren, die aus Gründen der öffentlichen Sicherheit und Ordnung sowie für Verteidigungszwecke notwendigen Einschränkungen vorzunehmen. Sollte eine technische Umsetzungsmaßnahme unter anderem Frequenzbänder betreffen, die von einem Mitgliedstaat ausschließlich und unmittelbar zu Zwecken der öffentlichen Sicherheit und der Verteidigung genutzt werden, so kann die Kommission, wenn der Mitgliedstaat dies aus berechtigten Gründen beantragt, Übergangszeiträumen, einer gemeinsamen Nutzung oder beidem zustimmen, um die vollständige Umsetzung dieser Maßnahme zu erleichtern. In dieser Hinsicht können die Mitgliedstaaten auch der Kommission ihre nationalen Frequenzbänder mitteilen, die ausschließlich und unmittelbar zu Zwecken der öffentlichen Sicherheit und der Verteidigung genutzt werden.
(10) Die Kommission kann außerhalb des Rahmens dieser Entscheidung Anhörungen durchführen, um die Ansichten der Mitgliedstaaten, der Gemeinschaftsorgane, der Branche und aller beteiligten Nutzer, sowohl kommerzieller als auch nichtkommerzieller Nutzer, sowie anderer Betroffener zu Fragen der technischen, marktbezogenen und rechtlichen Entwicklungen, die sich auf die Nutzung des Frequenzspektrums auswirken können, zu berücksichtigen.
(11) Zur technischen Verwaltung des Frequenzspektrums gehört auch die Harmonisierung und Zuweisung von Frequenzbereichen. Eine solche Harmonisierung sollte die Erfordernisse der allgemeinen politischen Grundsätze, wie sie auf Gemeinschaftsebene ermittelt wurden, widerspiegeln. Die technische Verwaltung des Frequenzspektrums umfasst jedoch weder Zuteilungs- und Genehmigungsverfahren noch die Entscheidung, ob bei der Zuteilung von Frequenzen wettbewerbsorientierte Auswahlverfahren heranzuziehen sind.
(12) Zur Annahme der technischen Umsetzungsmaßnahmen in Bezug auf die Harmonisierung der Frequenzbereichszuweisung und die Verfügbarkeit der Informationen sollte der Ausschuss mit den Frequenzexperten der für die Verwaltung des Frequenzspektrums zuständigen nationalen Behörden zusammenarbeiten. In Anbetracht der Erfahrungen mit Verfahren zur Erteilung von Aufträgen in verschiedenen Bereichen, zum Beispiel aufgrund der Anwendung der Entscheidung Nr. 710/97/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 24. März 1997 über ein koordiniertes Genehmigungskonzept für satellitengestützte persönliche Kommunikationsdienste in der Gemeinschaft(6) und der Entscheidung Nr. 128/1999/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 14. Dezember 1998 über die koordinierte Einführung eines Drahtlos- und Mobilkommunikationssystems (UMTS) der dritten Generation in der Gemeinschaft(7), sollten die technischen Umsetzungsmaßnahmen als Ergebnis von Aufträgen an die CEPT getroffen werden. Wenn zur Durchführung der Gemeinschaftspolitik Harmonisierungsmaßnahmen erforderlich sind, die nicht in den Zuständigkeitsbereich des CEPT fallen, könnte die Kommission mit Unterstützung des Funkfrequenzausschusses Umsetzungsmaßnahmen annehmen.
(13) Die CEPT umfasst 44 europäische Länder. Sie erarbeitet technische Harmonisierungsmaßnahmen mit dem Ziel, die Harmonisierung der Nutzung des Frequenzspektrums über die Grenzen der Gemeinschaft hinaus auszudehnen; dies ist für diejenigen Mitgliedstaaten besonders wichtig, bei denen die Nutzung des Frequenzspektrums durch die Nutzung durch nicht der Europäischen Union angehörende CEPT-Mitglieder beeinflusst werden kann. Entscheidungen und Maßnahmen im Rahmen dieser Entscheidung sollten der besonderen Situation der Mitgliedstaaten mit Außengrenzen Rechnung tragen. Nötigenfalls sollte die Kommission in der Lage sein, den Mitgliedstaaten die Ergebnisse der Aufträge an die CEPT verpflichtend vorzuschreiben und in Fällen, in denen die Ergebnisse dieser Aufträge nicht verfügbar sind oder als nicht annehmbar betrachtet werden, geeignete Alternativmaßnahmen zu ergreifen. Dies wird insbesondere die Harmonisierung der Nutzung von Funkfrequenzen in der gesamten Gemeinschaft im Einklang mit der Richtlinie 2002/21/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 7. März 2002 über einen gemeinsamen Rechtsrahmen für elektronische Kommunikationsnetze und -dienste (Rahmenrichtlinie)(8) und unter Berücksichtigung der Bestimmungen der Richtlinie 2002/20/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 7. März 2002 über die Genehmigung elektronischer Kommunikationsnetze und -dienste (Genehmigungsrichtlinie)(9) ermöglichen.
(14) Die koordinierte und rechtzeitige Bereitstellung geeigneter Informationen für die Öffentlichkeit zur Zuweisung, Verfügbarkeit und Nutzung des Frequenzspektrums in der Gemeinschaft ist von entscheidender Bedeutung für Investitionen und politische Entscheidungen. Dies gilt auch für technische Entwicklungen, die zu neuen Verfahren für die Zuweisung und Verwaltung von Frequenzen und für deren Zuteilung führen werden. Die Erarbeitung langfristiger strategischer Aspekte erfordert ein angemessenes Verständnis der Auswirkungen der Art und Weise, in der sich die Technik weiterentwickelt. Solche Informationen sollten daher unbeschadet des Schutzes vertraulicher geschäftlicher und personenbezogener Daten nach der Richtlinie 97/66/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 15. Dezember 1997 über die Verarbeitung personenbezogener Daten und den Schutz der Privatsphäre im Bereich der Telekommunikation(10) verfügbar gemacht werden. Zur Durchführung einer bereichsübergreifenden Frequenzpolitik müssen Informationen über das gesamte Frequenzspektrum vorliegen. Angesichts des allgemeinen Zwecks der Harmonisierung der Frequenznutzung in der Gemeinschaft und im übrigen Europa muss die Verfügbarkeit solcher Informationen auf europäischer Ebene auf benutzerfreundliche Weise harmonisiert werden.
(15) Es ist daher nötig, die bestehenden gemeinschaftlichen und internationalen Vorschriften zur Veröffentlichung von Informationen über die Frequenznutzung zu ergänzen. Auf internationaler Ebene schreibt das Referenzdokument zu Regulierungsgrundsätzen, das im Rahmen der Welthandelsorganisation von der Gruppe für Basistelekommunikation ausgehandelt wurde, ebenfalls vor, dass Informationen über den geltenden Status zugewiesener Frequenzbänder öffentlich verfügbar zu machen sind. Die Richtlinie 96/2/EG der Kommission vom 16. Januar 1996 zur Änderung der Richtlinie 90/388/EWG betreffend die mobile Kommunikation und Personal Communications(11) verpflichtet die Mitgliedstaaten, den Frequenzbereichszuweisungsplan, einschließlich der Pläne für künftige Frequenzerweiterungen, jährlich zu veröffentlichen oder auf Anfrage zugänglich zu machen, betrifft aber nur mobile und persönliche Kommunikationsdienste. Nach der Richtlinie 1999/5/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 9. März 1999 über Funkanlagen und Telekommunikationsendeinrichtungen und die gegenseitige Anerkennung ihrer Konformität(12) und nach der Richtlinie 98/34/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 22. Juni 1998 über ein Informationsverfahren auf dem Gebiet der Normen und technischen Vorschriften und der Vorschriften für die Dienste der Informationsgesellschaft(13) haben die Mitgliedstaaten der Kommission die Schnittstellen mitzuteilen, zu denen sie Vorschriften erlassen haben, damit die Vereinbarkeit mit dem Gemeinschaftsrecht überprüft werden kann.
(16) Die Richtlinie 96/2/EG lag der Annahme einer ersten Reihe von Maßnahmen durch die CEPT zugrunde, wie der Entscheidung des Europäischen Funkausschusses (ERC) (ERC/DEC/(97)01) über die Veröffentlichung nationaler Frequenzbereichszuweisungspläne. Es muss sichergestellt werden, dass CEPT-Lösungen den Bedürfnissen der gemeinschaftlichen Politik entsprechen und dass für sie eine geeignete Rechtsgrundlage geschaffen wird, damit sie in der Gemeinschaft umgesetzt werden können. Zu diesem Zweck müssen besondere Maßnahmen sowohl verfahrensrechtlicher als auch materieller Art in der Gemeinschaft verabschiedet werden.
(17) Unternehmen der Gemeinschaft sollten beim Zugang zum Frequenzspektrum in Drittländern gerecht und nichtdiskriminierend behandelt werden. Da der Zugang zum Frequenzspektrum ein Schlüsselfaktor für geschäftliche Entwicklungen und Aktivitäten im öffentlichen Interesse ist, muss auch sichergestellt werden, dass die Anforderungen der Gemeinschaft bezüglich des Frequenzspektrums in der internationalen Planung Berücksichtigung finden.
(18) Die Umsetzung der gemeinschaftlichen Politik kann eine Koordinierung der Funkfrequenznutzung erforderlich machen, insbesondere im Hinblick auf die Erbringung von Kommunikationsdiensten einschließlich gemeinschaftsweiter Roaming-Möglichkeiten. Bei bestimmten Arten der Frequenznutzung wird außerdem ein geographisches Gebiet abgedeckt, das über die Grenzen eines Mitgliedstaats hinausgeht und die Erbringung grenzüberschreitender Dienste ermöglicht, ohne dass dafür Personen die Grenzen überschreiten müssen, etwa bei Satellitenkommunikationsdiensten. Die Gemeinschaft sollte daher bei den Tätigkeiten aller einschlägigen internationalen Organisationen und Konferenzen im Zusammenhang mit der Frequenzverwaltung, z. B. bei der Internationalen Fernmeldeunion (ITU) und deren Weltfunkkonferenzen, angemessen vertreten sein.
(19) Im Rahmen der bestehenden Vorbereitungs- und Verhandlungsverfahren für die Weltfunkkonferenzen der ITU wurden durch die freiwillige Zusammenarbeit innerhalb der CEPT ausgezeichnete Ergebnisse erzielt und die Interessen der Gemeinschaft bei den Vorbereitungen berücksichtigt. Bei internationalen Verhandlungen sollten die Mitgliedstaaten und die Gemeinschaft ein gemeinsames Vorgehen entwickeln und während der gesamten Verhandlungen eng zusammenarbeiten, um die Gemeinschaft auf internationaler Ebene geschlossen zu vertreten; hierbei sind die Verfahren anzuwenden, die in den Schlussfolgerungen des Rates vom 3. Februar 1992 zur Weltweiten Funkverwaltungskonferenz vereinbart und in seinen Schlussfolgerungen vom 22. September 1997 und 2. Mai 2000 bestätigt wurden. Bei solchen internationalen Verhandlungen sollte die Kommission das Europäische Parlament und den Rat über Auswirkungen auf die Gemeinschaftspolitik in Kenntnis setzen, um die Unterstützung des Rates für die gemeinschaftspolitischen Ziele und die Standpunkte zu erhalten, die die Mitgliedstaaten auf internationaler Ebene einnehmen sollen. Um sicherzustellen, dass in diesen Standpunkten auch die technischen Aspekte der Funkfrequenzverwaltung gebührend berücksichtigt werden, kann die Kommission der CEPT zu diesem Zweck Aufträge erteilen. Die Mitgliedstaaten sollten jeder Zustimmung zu einer Vereinbarung oder Regelung in internationalen Gremien, die mit der Frequenzverwaltung beauftragt oder befasst sind, eine gemeinsame Erklärung beifügen, aus der hervorgeht, dass sie diese Vereinbarung bzw. Regelung unter Einhaltung ihrer Verpflichtungen aus dem Vertrag anwenden werden.
(20) Neben den speziell den Funkfrequenzen gewidmeten internationalen Verhandlungen bestehen andere internationale Vereinbarungen zwischen der Gemeinschaft und Drittländern, die sich auf die Pläne zur Frequenznutzung bzw. gemeinsamen Frequenznutzung auswirken können und in denen Fragen wie Handel und Marktzugang, unter anderem im Rahmen der Welthandelsorganisation, freier Verkehr und Nutzung von Geräten, Kommunikationssysteme mit regionaler oder weltweiter Flächendeckung wie Satelliten, Sicherheits- und Notfallmaßnahmen, Verkehrssysteme, Rundfunktechnologien und Forschungsanwendungen wie Radioastronomie und Erdbeobachtung, behandelt werden können. Es ist daher sicherzustellen, dass die Pläne der Gemeinschaft für die Verhandlungen über Handelsfragen und den Marktzugang mit den gemeinschaftlichen Zielen nach dieser Entscheidung vereinbar sind.
(21) Wegen der möglichen kommerziellen Schutzbedürftigkeit der Informationen, von denen die nationalen Behörden bei ihrer Tätigkeit im Zusammenhang mit der Frequenzpolitik und Frequenzverwaltung Kenntnis erlangen, ist es erforderlich, dass die nationalen Behörden die in dieser Entscheidung festgelegten gemeinsamen Grundsätze bezüglich der Vertraulichkeit anwenden.
(22) Da das Ziel der vorgeschlagenen Maßnahme, nämlich die Schaffung eines gemeinsamen Rahmens für die Funkfrequenzpolitik, auf der Ebene der Mitgliedstaaten nicht ausreichend erreicht werden kann und daher wegen des Umfangs und der Wirkungen der Maßnahme besser auf Gemeinschaftsebene zu erreichen ist, kann die Gemeinschaft im Einklang mit dem in Artikel 5 des Vertrags niedergelegten Subsidiaritätsprinzip tätig werden. Entsprechend dem in demselben Artikel ebenfalls genannten Verhältnismäßigkeitsprinzip geht diese Entscheidung nicht über das für die Erreichung dieses Ziels erforderliche Maß hinaus.
(23) Die Mitgliedstaaten sollten diesen gemeinsamen Rahmen für die Frequenzpolitik insbesondere durch ihre nationalen Behörden umsetzen und der Kommission die relevanten Informationen übermitteln, die zur Bewertung der ordnungsgemäßen Umsetzung der Frequenzpolitik in der gesamten Gemeinschaft unter Berücksichtigung der internationalen Handelsverpflichtungen der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten erforderlich sind.
(24) Die Entscheidungen Nr. 710/97/EG und Nr. 128/1999/EG bleiben in Kraft.
(25) Die Kommission sollte das Europäische Parlament und den Rat jährlich über die im Rahmen dieser Entscheidung erzielten Ergebnisse sowie über ihre Pläne für künftige Maßnahmen unterrichten. Als Reaktion hierauf können das Europäischen Parlament und der Rat gegebenenfalls ihre politische Unterstützung zum Ausdruck bringen -
HABEN FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Zweck und Geltungsbereich
(1) Diese Entscheidung zielt darauf ab, in der Gemeinschaft einen politischen und rechtlichen Rahmen zu schaffen, um die Koordinierung der politischen Ansätze und gegebenenfalls harmonisierte Bedingungen im Hinblick auf die Verfügbarkeit und die effiziente Nutzung des Funkfrequenzspektrums zu gewährleisten, die für die Verwirklichung und das Funktionieren des Binnenmarktes in Bereichen der Gemeinschaftspolitik wie elektronischer Kommunikation, Verkehr sowie Forschung und Entwicklung (FuE) erforderlich sind.
(2) Zu diesem Zweck werden durch diese Entscheidung Verfahren festgelegt,
a) um die politischen Entscheidungen über die strategische Planung und Harmonisierung der Funkfrequenznutzung in der Gemeinschaft zu erleichtern, bei denen unter anderem wirtschaftliche, sicherheitsbezogene und gesundheitliche Aspekte sowie das öffentliche Interesse und die Freiheit der Meinungsäußerung betreffende Aspekte sowie ferner kulturelle, wissenschaftliche, soziale und technische Aspekte der Politik der Gemeinschaft sowie die verschiedenen Interessen der Nutzer von Frequenzen mit dem Ziel berücksichtigt werden, die Nutzung des Frequenzspektrums zu optimieren und schädliche Störungen zu vermeiden;
b) um die wirksame Umsetzung der Frequenzpolitik in der Gemeinschaft und insbesondere die Festlegung einer allgemeinen Vorgehensweise zu gewährleisten, mit der harmonisierte Bedingungen für die Verfügbarkeit und die effiziente Nutzung des Frequenzspektrums sichergestellt werden;
c) um die koordinierte und rechtzeitige Bereitstellung von Informationen zur Zuweisung, Verfügbarkeit und Nutzung des Frequenzspektrums in der Gemeinschaft sicherzustellen;
d) um die wirksame Koordinierung der Interessen der Gemeinschaft bei internationalen Verhandlungen sicherzustellen, soweit die Frequenznutzung sich auf die Politik der Gemeinschaft auswirkt.
(3) Bei den Tätigkeiten, die im Rahmen dieser Entscheidung durchgeführt werden, wird der Arbeit internationaler Organisationen in Bezug auf die Frequenzverwaltung, z. B. der Internationalen Fernmeldeunion (ITU) und der Europäischen Konferenz der Verwaltungen für Post und Telekommunikation (CEPT), gebührend Rechnung getragen.
(4) Von dieser Entscheidung unberührt bleiben auf Gemeinschaftsebene oder auf nationaler Ebene getroffene Maßnahmen, die mit dem Gemeinschaftsrecht im Einklang stehen und Zielen von allgemeinem Interesse dienen, insbesondere im Hinblick auf eine Regelung der Inhalte und audiovisuelle Politik, die Bestimmungen der Richtlinie 1999/5/EG und das Recht der Mitgliedstaaten, die Verwaltung und Nutzung ihrer Funkfrequenzen an Aspekten der öffentlichen Sicherheit und Ordnung und der Verteidigung auszurichten.
Artikel 2
Begriffsbestimmung
Im Sinne dieser Entscheidung bezeichnet der Ausdruck "Frequenzspektrum" Funkwellen mit Frequenzen zwischen 9 kHz und 3000 GHz; Funkwellen sind elektromagnetische Wellen, die sich im Raum ohne künstliche Leiter ausbreiten.
Artikel 3
Ausschussverfahren
(1) Die Kommission wird durch einen als Funkfrequenzausschuss bezeichneten Ausschuss unterstützt.
(2) Wird auf diesen Absatz Bezug genommen, so gelten die Artikel 3 und 7 des Beschlusses 1999/468/EG unter Beachtung von dessen Artikel 8.
(3) Wird auf diesen Absatz Bezug genommen, so gelten die Artikel 5 und 7 des Beschlusses 1999/468/EG unter Beachtung von dessen Artikel 8.
Der Zeitraum nach Artikel 5 Absatz 6 des Beschlusses 1999/468/EG wird auf drei Monate festgesetzt.
(4) Der Ausschuss gibt sich eine Geschäftsordnung.
Artikel 4
Funktion des Funkfrequenzausschusses
(1) Im Hinblick auf das in Artikel 1 festgelegte Ziel unterbreitet die Kommission dem Funkfrequenzausschuss nach den im vorliegenden Artikel genannten Verfahren geeignete technische Umsetzungsmaßnahmen, um harmonisierte Bedingungen für die Verfügbarkeit und die effiziente Nutzung des Frequenzspektrums sowie die Verfügbarkeit von Informationen nach Artikel 5, die die Nutzung des Frequenzspektrums betreffen, zu gewährleisten.
(2) Zur Ausarbeitung der in Absatz 1 genannten technischen Umsetzungsmaßnahmen, die in die Zuständigkeit der CEPT fallen, wie z. B. die Harmonisierung der Frequenzbereichszuweisung sowie der Verfügbarkeit von Informationen, erteilt die Kommission der CEPT Aufträge, in denen die durchzuführenden Arbeiten und der zugehörige Zeitplan angegeben sind. Die Kommission wird nach dem in Artikel 3 Absatz 2 genannten Verfahren tätig.
(3) Auf der Grundlage der gemäß Absatz 2 durchgeführten Arbeiten entscheidet die Kommission, ob die Ergebnisse der Arbeiten, die im Rahmen der Aufträge durchgeführt wurden, in der Gemeinschaft Anwendung finden sollen, und legt die Frist zur Umsetzung durch die Mitgliedstaaten fest. Die Entscheidungen werden im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht. Für die Zwecke dieses Absatzes wird die Kommission nach dem in Artikel 3 Absatz 3 genannten Verfahren tätig.
(4) Falls die Kommission oder ein Mitgliedstaat der Auffassung ist, dass die auf der Grundlage eines nach Absatz 2 erteilten Auftrags durchgeführten Arbeiten angesichts des festgelegten Zeitplans keine zufrieden stellenden Fortschritte machen, oder falls die Ergebnisse des Auftrags nicht annehmbar sind, kann die Kommission ungeachtet des Absatzes 3 nach dem in Artikel 3 Absatz 3 genannten Verfahren Maßnahmen ergreifen, um die Ziele des Auftrags zu erreichen.
(5) Die in den Absätzen 3 und 4 genannten Maßnahmen können gegebenenfalls die Möglichkeit einschließen, dass in einem Mitgliedstaat Übergangszeiträume, Vereinbarungen über die gemeinsame Nutzung des Frequenzspektrums oder beides vorgesehen werden, die von der Kommission, falls gerechtfertigt, unter Berücksichtigung der spezifischen Umstände in dem Mitgliedstaat auf der Grundlage eines mit Gründen versehenen Antrags dieses Mitgliedstaats und unter der Voraussetzung zu billigen sind, dass eine solche Ausnahme die Umsetzung nicht unangemessen verzögern oder unangemessene Unterschiede zwischen den Mitgliedstaaten in Bezug auf die Wettbewerbslage oder den Regulierungsrahmen hervorrufen würde.
(6) Zur Erreichung des in Artikel 1 festgelegten Ziels kann die Kommission auch nach dem in Artikel 3 Absatz 3 genannten Verfahren technische Umsetzungsmaßnahmen im Sinne von Absatz 1 annehmen, die nicht durch Absatz 2 abgedeckt sind.
(7) Unbeschadet der in diesem Artikel genannten Verfahren konsultiert die Kommission den Funkfrequenzausschuss regelmäßig zu den von Artikel 1 abgedeckten Fragen im Hinblick auf Beiträge zur Formulierung, Vorbereitung und Durchführung der Frequenzpolitik der Gemeinschaft.
Artikel 5
Verfügbarkeit von Informationen
Die Mitgliedstaaten sorgen dafür, dass ihr nationaler Frequenzbereichszuweisungsplan und die Informationen über Rechte, Bedingungen, Verfahren, Gebühren und Entgelte betreffend die Frequenznutzung veröffentlicht werden, wenn sie für die Erreichung des in Artikel 1 genannten Ziels relevant sind. Sie halten diese Informationen auf dem neuesten Stand und ergreifen Maßnahmen zur Einrichtung geeigneter Datenbanken, um der Öffentlichkeit solche Informationen zur Verfügung zu stellen, gegebenenfalls im Einklang mit den aufgrund von Artikel 4 getroffenen einschlägigen Harmonisierungsmaßnahmen.
Artikel 6
Beziehungen zu Drittländern und internationalen Organisationen
(1) Die Kommission verfolgt in Drittländern und internationalen Organisationen die Entwicklungen hinsichtlich des Frequenzspektrums, die sich auf die Durchführung dieser Entscheidung auswirken können.
(2) Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission über alle rechtlichen oder faktischen Schwierigkeiten, die durch Drittländer oder internationale Organisationen bei der Durchführung dieser Entscheidung entstehen.
(3) Die Kommission erstattet dem Europäischen Parlament und dem Rat regelmäßig Bericht über die Ergebnisse der Anwendung der Absätze 1 und 2; sie kann gegebenenfalls Maßnahmen vorschlagen, um die Umsetzung der Grundsätze und Ziele dieser Entscheidung zu gewährleisten. Falls dies zur Verwirklichung des in Artikel 1 festgelegten Ziels erforderlich ist, werden gemeinsame politische Ziele vereinbart, um eine gemeinschaftliche Koordinierung der Mitgliedstaaten untereinander sicherzustellen.
(4) Maßnahmen, die aufgrund dieses Artikels getroffen werden, berühren nicht die Rechte und Pflichten, die der Gemeinschaft und den Mitgliedstaaten aus einschlägigen internationalen Vereinbarungen erwachsen.
Artikel 7
Mitteilung
Die Mitgliedstaaten übermitteln der Kommission alle Informationen, die erforderlich sind, um die Durchführung dieser Entscheidung zu überprüfen. Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission insbesondere unverzüglich über die Umsetzung der Ergebnisse der Aufträge nach Artikel 4 Absatz 3.
Artikel 8
Vertraulichkeit
(1) Die Mitgliedstaaten geben keine Informationen weiter, die unter das Geschäftsgeheimnis fallen; dies gilt insbesondere für Informationen über Unternehmen, ihre Geschäftsbeziehungen oder Kostenbestandteile.
(2) Absatz 1 berührt nicht das Recht der zuständigen Behörden zur Offenlegung der Informationen, wenn dies zur Erfuellung ihrer Aufgaben wesentlich ist; hierbei muss dem Grundsatz der Verhältnismäßigkeit und den berechtigten Interessen der Unternehmen an der Wahrung ihrer Geschäftsgeheimnisse Rechnung getragen werden.
(3) Absatz 1 steht der Veröffentlichung von Informationen über Bedingungen im Zusammenhang mit der Gewährung des Rechts auf Frequenznutzung, zu denen keine Angaben vertraulicher Art gehören, nicht entgegen.
Artikel 9
Bericht
Die Kommission berichtet dem Europäischen Parlament und dem Rat jährlich über die aufgrund dieser Entscheidung durchgeführten Tätigkeiten bzw. angenommenen Maßnahmen sowie über künftige Tätigkeiten, die aufgrund dieser Entscheidung beabsichtigt sind.
Artikel 10
Durchführung
Die Mitgliedstaaten treffen alle erforderlichen gesetzlichen und administrativen Maßnahmen zur Durchführung dieser Entscheidung und aller sich daraus ergebenden Maßnahmen.
Artikel 11
Inkrafttreten
Diese Entscheidung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft.
Artikel 12
Adressaten
Diese Entscheidung ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.
Geschehen zu Brüssel am 7. März 2002.