ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 15. září 2006,
kterým se přijímá jednací řád Rady
(2006/683/ES, Euratom)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 207 odst. 3 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 121 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 15. a 16. června 2006 zdůraznila, že pro zvýšení důvěry občanů v Evropskou unii je důležité umožnit jim přímý přístup k jejím činnostem, zejména dalším prohloubením otevřenosti a transparentnosti. Proto by měla být práce Rady dále zpřístupněna, jak bylo dohodnuto na zasedání Evropské rady, a to zejména v případech, kdy Rada projednává právní předpisy v rámci postupu spolurozhodování, přičemž je třeba plně respektovat potřebu zajistit účinnost práce Rady. Měla by být rovněž přijata opatření vedoucí k výraznému zdokonalení technických prostředků používaných k přenosu veřejných jednání a rozprav Rady ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie, zejména prostřednictvím internetu.
V prosinci roku 2006 přezkoumá Rada provádění výše uvedených opatření k větší otevřenosti s cílem posoudit jejich dopad na účinnost práce Rady.
(2)
Rovněž je vhodné racionalizovat plánování práce Rady. V souladu s tím by měl být namísto starého systému zaveden nový systém založený na osmnáctiměsíčním programu, který předloží Radě ke schválení tři předsednictví, která mají být ve funkci během dotyčného období.
(3)
Ve snaze o lepší fungování písemného postupu a zrychlení přijímání odpovědí na otázky poslanců Evropského parlamentu, rozhodnutí o jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru a členů Výboru regionů a rozhodnutí o konzultacích s jinými orgány a subjekty Radou je vhodné změnit a vyjasnit ustanovení týkající se písemného postupu,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Jednací řád Rady ze dne 22. března 2004 (1) se nahrazuje tímto:
„ JEDNACÍ ŘÁD RADY
Článek 1
Svolání a místo konání zasedání
1. Radu svolává k zasedání její předseda z vlastního podnětu, na žádost některého z jejích členů nebo na žádost Komise (2).
2. Sedm měsíců před zahájením svého funkčního období oznámí předsednictví, po případné konzultaci s předchozím a následujícím předsednictvím, předpokládané termíny zasedání, která má Rada uskutečnit v rámci plnění svých legislativních úkolů nebo za účelem přijetí operativních rozhodnutí.
3. Rada má sídlo v Bruselu. Během měsíců dubna, června a října zasedá v Lucemburku (3).
Ve výjimečných a náležitě opodstatněných případech může Rada nebo Výbor stálých zástupců jednomyslně rozhodnout o jiném místě konání zasedání Rady.
Článek 2
Různá složení Rady, úloha Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy, plánování práce
1. Rada se schází v různých složeních podle předmětu jednání. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle odst. 2 písm. a) stanoví seznam těchto složení, jenž je uveden v příloze I.
2. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy se zabývá dvěma hlavními oblastmi činnosti, pro něž pořádá samostatná zasedání se samostatným pořadem jednání, která se mohou konat v různých termínech; těmito oblastmi jsou:
a)
příprava zasedání Evropské rady a činnost navazující na tato zasedání, včetně nezbytné koordinace veškerých přípravných prací, celková koordinace politik, institucionální a správní otázky, průřezová témata týkající se více politik Evropské unie a všechna další témata, která jí svěří Evropská rada, s ohledem na předpisy pro fungování hospodářské a měnové unie;
b)
veškerá vnější činnost Evropské unie, totiž společná zahraniční a bezpečnostní politika, evropská bezpečnostní a obranná politika, zahraniční obchod, rozvojová spolupráce a humanitární pomoc.
3. Za účelem příprav zasedání Evropské rady Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle odst. 2 písm. a):
a)
na návrh předsednictví vypracovává nejméně čtyři týdny před zasedáním Evropské rady komentovaný návrh pořadu jednání;
b)
pořádá závěrečné přípravné zasedání v předvečer zasedání Evropské rady a schvaluje pořad jednání.
Příspěvky dalších složení Rady k jednání Evropské rady se zasílají Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolané podle odst. 2 písm. a) alespoň dva týdny před zahájením zasedání Evropské rady.
S výjimkou naléhavých a nepředvídatelných důvodů, spojených například s aktuální mezinárodní situací, se v období mezi závěrečným přípravným zasedáním podle písmene b) prvního pododstavce a zasedáním Evropské rady nekonají zasedání jiných složení Rady ani přípravného výboru Rady.
Opatření nezbytná pro praktickou organizaci jednání Evropské rady přijímá předsednictví ve spolupráci s generálním sekretariátem v souladu s pravidly, na kterých se dohodla Evropská rada.
4. Každých 18 měsíců připraví tři nadcházející předsednictví v úzké spolupráci s Komisí a po náležitých konzultacích návrh plánu práce Rady na dotyčné období. Tato tři předsednictví společně předloží návrh programu nejpozději jeden měsíc před začátkem dotyčného období ke schválení Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolané podle odst. 2 písm. a) (4).
5. Nastupující předsednictví sestavuje orientační předběžné pořady jednání Rady na období příštích šesti měsíců, uvádějící plánované legislativní úkoly a operativní rozhodnutí. Uvedené orientační předběžné pořady jednání se sestavují nejpozději jeden týden před zahájením funkčního období předsednictví na základě osmnáctiměsíčního programu Rady a po konzultaci s Komisí. V nezbytných případech se kromě předem naplánovaných zasedání mohou konat i mimořádná zasedání Rady.
Obdobné orientační předběžné pořady jednání pro zasedání Rady plánovaná na šestiměsíční období následující po období uvedeném v prvním pododstavci sestaví dotyčné předsednictví po konzultaci s Komisí a s následujícím předsednictvím nejpozději jeden týden před zahájením svého funkčního období.
Ukáže-li se v průběhu šestiměsíčního období, že některé ze zasedání plánovaných na toto období nemá již nadále opodstatnění, předsednictví je nesvolá.
Článek 3 (5)
Pořad jednání
1. Předseda sestavuje předběžný pořad každého zasedání Rady se zřetelem na její osmnáctiměsíční program. Pořad jednání je zasílán ostatním členům Rady a Komisi alespoň čtrnáct dní před zahájením zasedání.
2. Předběžný pořad jednání obsahuje body a s nimi související dokumenty, o jejichž zařazení generální sekretariát požádal člen Rady nebo Komise alespoň šestnáct dnů před zahájením tohoto zasedání. V předběžném pořadu jednání jsou hvězdičkou označeny body, k nimž může předsednictví, člen Rady nebo zástupce Komise požadovat hlasování. Uvedené označení se provede, jakmile jsou splněny všechny procedurální náležitosti stanovené Smlouvami.
3. Body týkající se přijetí aktu nebo společného postoje k návrhu právního předpisu nebo návrhu opatření podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii (dále jen ‚Smlouva o EU‘) se nezařazují na předběžný pořad jednání ke schválení, dokud neuplyne šestitýdenní lhůta stanovená v bodě 3 Protokolu o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii.
Rada může jednomyslně rozhodnout o neuplatnění šestitýdenní lhůty, podléhá-li zařazení bodu výjimce z důvodu naléhavosti stanovené v bodě 3 uvedeného protokolu.
4. Na předběžný pořad jednání mohou být zařazeny pouze body, k nimž byla členům Rady a Komisi zaslána dokumentace nejpozději ke dni odeslání tohoto pořadu jednání.
5. Generální sekretariát doručí členům Rady a Komisi žádosti o zařazení záležitostí na pořad jednání a dokumenty, u nichž nebyly dodrženy výše uvedené lhůty.
Pokud Výbor stálých zástupců nedokončil posuzování legislativních bodů ve smyslu článku 7 do konce týdne předcházejícího týdnu před konáním zasedání Rady, předsednictví tyto body vyřadí, aniž je dotčen odstavec 2, z předběžného pořadu jednání, nevyžadují-li naléhavé důvody jinak.
6. Předběžný pořad jednání se dělí na část A a část B. Body, které může Rada schválit bez rozpravy, se zařazují do části A, což ale nevylučuje možnost, aby člen Rady nebo zástupce Komise vyjádřili při schvalování uvedených bodů stanovisko a dali do zápisu uvést své prohlášení.
7. Pořad jednání přijímá Rada na začátku každého zasedání. Zařazení dalšího bodu, který není obsažen v předběžném pořadu jednání, vyžaduje jednomyslnost v Radě. Takto zařazené body se předkládají k hlasování, pokud byly splněny všechny procedurální náležitosti stanovené Smlouvami.
8. Bod uvedený v části A však je z pořadu jednání stažen, nerozhodne-li Rada jinak, pokud by postoj k tomuto bodu mohl vést k další rozpravě o něm nebo pokud tak požaduje člen Rady či zástupce Komise.
9. Každá žádost o zařazení dalšího bodu mezi ‚Jiné záležitosti‘ se doloží vysvětlujícím dokumentem.
Článek 4
Zastoupení nepřítomného člena Rady
S výhradou článku 11 o přenesení hlasovacích práv je člen Rady, který se nemůže zasedání účastnit, oprávněn dojednat si zastoupení.
Článek 5
Zasedání
1. Zasedání Rady jsou neveřejná, s výjimkou případů uvedených v článku 8.
2. Komise je zvána k účasti na zasedáních Rady. Totéž platí pro Evropskou centrální banku v případech, kdy uplatňuje své právo podávat návrhy. Rada však může rozhodnout, že bude jednat bez přítomnosti Komise nebo Evropské centrální banky.
3. Členy Rady nebo Komisi mohou doprovázet asistující úředníci. Jména a funkce těchto úředníků se oznamují generálnímu sekretariátu předem. Rada je oprávněna stanovit pro každou delegaci maximální počet osob, včetně členů Rady, přítomných ve stejné chvíli v zasedací místnosti Rady.
4. Ke vstupu na zasedání Rady je nutné předložit průkaz vydaný generálním sekretariátem.
Článek 6
Služební tajemství a předkládání dokumentů v soudním řízení
1. Aniž jsou dotčeny články 8 a 9 a ustanovení o přístupu veřejnosti k dokumentům, vztahuje se na jednání Rady povinnost zachovávat služební tajemství, s výjimkou případů, kdy Rada rozhodne jinak.
2. Rada nebo Výbor stálých zástupců mohou povolit předložení opisu dokumentů Rady nebo výňatku z nich, jejichž zpřístupnění nebylo dosud povoleno v souladu s ustanoveními o přístupu veřejnosti k dokumentům, pro účely soudního řízení.
Článek 7
Případy, ve kterých Rada jedná jako normotvůrce
Rada jedná jako normotvůrce ve smyslu čl. 207 odst. 3 druhého pododstavce Smlouvy o ES, když přijímá právní normy, které jsou závazné v členských státech nebo pro členské státy, ve formě nařízení, směrnic, rámcových rozhodnutí nebo rozhodnutí na základě odpovídajících ustanovení Smluv, s výjimkou jednání vedoucích k přijetí vnitřních opatření, správních aktů nebo rozpočtových opatření, aktů, které se týkají interinstitucionálních nebo mezinárodních vztahů, nebo nezávazných aktů (například závěrů, doporučení nebo usnesení).
Jsou-li Radě předkládány návrhy právních předpisů nebo podněty k nim, zdrží se Rada přijímání aktů, které nejsou stanoveny Smlouvami, například usnesení, závěrů nebo prohlášení, která nejsou uvedena v článku 9.
Článek 8
Veřejná jednání Rady a veřejné rozpravy
1. Jednání Rady o právních předpisech přijímaných postupem spolurozhodování podle článku 251 Smlouvy o ES jsou veřejnosti přístupná za těchto podmínek:
a)
představení návrhů právních předpisů Komisí, pokud se koná, a následná rozprava v Radě jsou veřejné;
b)
hlasování o těchto právních předpisech jsou veřejná, stejně jako závěrečné jednání Rady, které tomuto hlasování předchází, a odůvodnění hlasování, které je doprovází;
c)
všechna ostatní jednání Rady o těchto právních předpisech jsou veřejná, pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou v jednotlivých případech ohledně daného jednání jinak.
2. První jednání Rady o významných návrzích nových právních předpisů nepřijímaných postupem spolurozhodování jsou veřejná. Předsednictví stanoví, které návrhy nových právních předpisů jsou významné, přičemž Rada nebo Výbor stálých zástupců mohou případně rozhodnout jinak. Předsednictví může v jednotlivých případech rozhodnout, že následná jednání Rady o určitém právním předpisu budou přístupná veřejnosti, pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou jinak.
3. Na základě rozhodnutí přijatého Radou nebo Výborem stálých zástupců kvalifikovanou většinou pořádá Rada veřejné rozpravy o významných otázkách ovlivňujících zájmy Evropské unie a jejích občanů.
Náměty nebo konkrétní témata těchto rozprav může navrhnout předsednictví, člen Rady nebo zástupce Komise s přihlédnutím k významu projednávané otázky a její důležitosti pro občany.
4. Rada ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy svolaná podle čl. 2 odst. 2 písm. a) pořádá veřejnou politickou rozpravu o osmnáctiměsíčním programu Rady. Politické rozpravy Rady v jiných složeních o jejích prioritách jsou rovněž veřejné. Představení pětiletého plánu Komise, jejího ročního pracovního programu a roční politické strategie, jakož i následná rozprava v Radě jsou veřejné.
5. Od okamžiku zaslání předběžného pořadu jednání podle článku 3 se:
a)
body pořadu jednání Rady, které jsou veřejné v souladu s odstavci 1 a 2, označí slovy ‚veřejné jednání‘;
b)
body pořadu jednání Rady, které jsou veřejné v souladu s odstavci 3 a 4, označí slovy ‚veřejná rozprava‘.
Zpřístupnění jednání a rozprav Rady veřejnosti podle tohoto článku se uskutečňuje prostřednictvím veřejného audiovizuálního přenosu, zejména do prostor náslechového sálu, a přímého přenosu na internetu ve všech úředních jazycích orgánů Evropské unie. Záznam musí být k dispozici na internetové stránce Rady po dobu nejméně jednoho měsíce. Výsledek hlasování se oznamuje vizuálními prostředky.
Generální sekretariát informuje veřejnost v co největším předstihu o datu a přibližném čase konání uvedených audiovizuálních přenosů a přijímá veškerá praktická opatření k zajištění řádného provádění tohoto článku.
Článek 9
Zveřejnění výsledků hlasování, odůvodnění hlasování a zápisů z jednání
1. Kromě případů, kdy Rada jedná veřejně podle čl. 8 odst. 1, se výsledky hlasování a odůvodnění hlasování členů Rady, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se přijetí právních předpisů zveřejňují, jedná-li Rada jako normotvůrce ve smyslu článku 7.
Stejné pravidlo platí pro:
a)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se přijetí společného postoje podle článku 251 nebo 252 Smlouvy o ES;
b)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování členů Rady nebo jejich zástupců v dohodovacím výboru, zřízeném podle článku 251 Smlouvy o ES, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se jednání dohodovacího výboru;
c)
výsledky hlasování a odůvodnění hlasování, jakož i prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body uvedeného zápisu týkající se vypracování úmluvy Radou na základě hlavy VI Smlouvy o EU.
2. Výsledky hlasování se zveřejňují také v případě:
a)
jednomyslného rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců na žádost jednoho z jejich členů, jestliže se Rada usnáší na základě hlavy V Smlouvy o EU;
b)
jednomyslného rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců na žádost jednoho z jejich členů, jestliže Rada přijímá společný postoj ve smyslu hlavy VI Smlouvy o EU;
c)
rozhodnutí Rady nebo Výboru stálých zástupců přijatého na žádost jednoho z jejich členů v ostatních případech.
V případech, kdy jsou výsledky hlasování v Radě zveřejňovány v souladu s písmeny a), b) a c) prvního pododstavce, se rovněž na žádost dotyčných členů Rady zveřejní odůvodnění učiněná při hlasování, a to v souladu s tímto jednacím řádem a při zachování právní jistoty a zájmů Rady.
Prohlášení uvedená v zápisu z jednání Rady a body tohoto zápisu týkající se přijetí aktů uvedených v písmenech a), b) a c) prvního pododstavce se zveřejňují rozhodnutím Rady nebo Výboru stálých zástupců přijatým na žádost jednoho z jejich členů.
3. Výsledky hlasování se nezveřejňují v případě jednání vedoucího k předběžnému hlasování nebo k přijetí přípravných aktů, s výjimkou případů, kdy je jednání Rady veřejné v souladu s článkem 8.
Článek 10
Přístup veřejnosti k dokumentům Rady
Zvláštní ustanovení o přístupu veřejnosti k dokumentům Rady jsou uvedena v příloze II.
Článek 11
Pravidla hlasování a usnášeníschopnost
1. Rada hlasuje z podnětu svého předsedy.
Předseda je dále povinen zahájit hlasování z podnětu člena Rady nebo zástupce Komise za předpokladu, že tak rozhodne většina členů Rady.
2. Členové Rady odevzdávají své hlasy podle pořadí členských států stanoveného v článku 203 Smlouvy o ES a v článku 116 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen ‚Smlouva o Euratomu‘), počínaje členem, který podle uvedeného pořadí následuje za členem zastávajícím funkci předsedy.
3. Při hlasování může být každý člen Rady zmocněn hlasovat nejvýše za jednoho z ostatních členů (6).
4. Pro hlasování Rady je nezbytné, aby byla hlasování přítomna většina členů Rady, kteří jsou podle Smluv k hlasování oprávněni. Před odevzdáním hlasů ověří předseda za pomoci generálního sekretariátu, zda je Rada usnášeníschopná.
5. Na žádost člena Rady se při přijímání rozhodnutí Rady kvalifikovanou většinou ověří, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 62 % celkového počtu obyvatel Evropské unie vypočteného podle údajů o počtu obyvatel uvedených v článku 1 přílohy III.
Článek 12
Běžný písemný postup a ‚tichý postup‘
1. Akty Rady k naléhavým záležitostem se mohou přijímat písemným hlasováním, rozhodne-li Rada nebo Výbor stálých zástupců jednomyslně o použití tohoto postupu. Za zvláštních okolností může použití tohoto postupu navrhnout rovněž předseda; v tom případě se písemné hlasování provede, vyjádří-li s tímto postupem souhlas všichni členové Rady.
Souhlas Komise s písemným postupem se vyžaduje, má-li být písemným hlasováním rozhodnuto o záležitosti, kterou Radě předložila Komise.
Generální sekretariát vypracuje každý měsíc souhrnný přehled aktů přijatých písemným postupem.
2. Z podnětu předsednictví může Rada jednat zjednodušeným písemným postupem nazývaným ‚tichý postup‘ v těchto případech:
a)
přijetí znění odpovědi na písemnou nebo ústní otázku položenou Radě poslancem Evropského parlamentu poté, co návrh odpovědi projednal Výbor stálých zástupců (7);
b)
jmenování členů Evropského hospodářského a sociálního výboru a členů a náhradníků Výboru regionů poté, co návrh rozhodnutí projednal Výbor stálých zástupců;
c)
rozhodnutí o konzultaci s jinými orgány a subjekty, vyžadují-li tuto konzultaci Smlouvy;
d)
provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky prostřednictvím sítě ‚COREU‘ (‚tichý postup COREU‘) (8).
V takovém případě se daný text považuje za přijatý uplynutím lhůty stanovené předsednictvím v závislosti na naléhavosti dané věci, nevyjádří-li žádný člen Rady námitky.
3. Generální sekretariát stanoví dokončení písemného postupu.
Článek 13
Zápis
1. Z každého zasedání Rady se pořizuje zápis, který po schválení podepisuje generální tajemník/vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (dále jen ‚generální tajemník‘) nebo náměstek generálního tajemníka, kteří mohou své podpisové právo přenést na generální ředitele generálního sekretariátu.
V zápise ke každému bodu pořadu jednání zpravidla uvádějí:
-
dokumenty předložené Radě,
-
rozhodnutí přijatá Radou nebo závěry, k nimž Rada dospěla,
-
prohlášení Rady a prohlášení, o jejichž uvedení požádal člen Rady nebo zástupce Komise.
2. Návrh zápisu vypracovává generální sekretariát do patnácti dnů a předkládá jej Radě nebo Výboru stálých zástupců ke schválení.
3. Před uvedeným schválením může člen Rady nebo zástupce Komise požádat, aby byly do zápisu zapracovány podrobnější údaje ke kterémukoli bodu pořadu jednání. Takové žádosti lze vznést ve Výboru stálých zástupců.
Článek 14
Jednání a rozhodnutí na základě dokumentů a návrhů vypracovaných v jazycích stanovených platnými pravidly pro užívání jazyků
1. Nerozhodne-li Rada z důvodu naléhavosti jednomyslně jinak, vede svá jednání a přijímá rozhodnutí pouze na základě dokumentů a návrhů vypracovaných v jazycích stanovených platnými pravidly pro užívání jazyků.
2. Každý člen Rady je oprávněn vznést námitku proti jednání, není-li znění navrhovaných změn vypracováno v jazycích podle odstavce 1, které určí.
Článek 15
Podepisování aktů
Znění aktů přijatých Radou a aktů společně přijatých Evropským parlamentem a Radou podepisuje předseda úřadující při jejich přijetí a generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka. Generální tajemník a náměstek generálního tajemníka mohou své podpisové právo přenést na generální ředitele generálního sekretariátu.
Článek 16 (9)
Chybějící oprávnění k účasti na hlasování
Pro účely použití tohoto jednacího řádu jsou v souladu s přílohou IV náležitě zohledněny případy, kdy na základě Smluv nemá jeden nebo několik členů Rady právo účastnit se hlasování.
Článek 17
Zveřejňování aktů v Úředním věstníku
1. V Úředním věstníku Evropské unie (dále jen ‚Úřední věstník‘) zveřejňuje generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka:
a)
akty uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES;
b)
akty uvedené v čl. 163 prvním pododstavci Smlouvy o Euratomu;
c)
společné postoje přijaté Radou postupy stanovenými v článcích 251 a 252 Smlouvy o ES a jejich odůvodnění;
d)
rámcová rozhodnutí a rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
e)
úmluvy vypracované Radou na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto úmluv;
f)
úmluvy podepsané mezi členskými státy na základě článku 293 Smlouvy o ES.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto úmluv;
g)
mezinárodní dohody uzavřené Společenstvím.
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto dohod;
h)
mezinárodní dohody uzavřené na základě článku 24 Smlouvy o EU, pokud Rada nerozhodne jinak na základě článků 4 a 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (10).
V Úředním věstníku bude uveden vstup v platnost těchto dohod.
2. Pokud Rada nebo Výbor stálých zástupců nerozhodnou jinak, zveřejňuje generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku:
a)
podněty předložené Radě členským státem na základě čl. 67 odst. 1 Smlouvy o ES;
b)
podněty předložené Radě členským státem na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
c)
společné postoje uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
směrnice jiné než uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES, rozhodnutí jiná než uvedená v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES, doporučení a stanoviska.
3. Rada nebo Výbor stálých zástupců rozhodnou jednomyslně v jednotlivých případech, zda má generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku zveřejnit společné strategie, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU.
4. Rada nebo Výbor stálých zástupců rozhodnou v jednotlivých případech a se zřetelem k možnému zveřejnění základního aktu, zda má generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka v Úředním věstníku zveřejnit:
a)
opatření, kterými se provádějí společné akce uvedené v článku 12 Smlouvy o EU;
b)
společné akce, společné postoje nebo jiná rozhodnutí přijatá na základě společné strategie v souladu s čl. 23 odst. 2 první odrážkou Smlouvy o EU;
c)
jakákoli opatření, kterými se provádějí rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU, a jakákoli opatření, kterými se provádějí úmluvy vypracované Radou na základě čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
další akty Rady, kupříkladu rozhodnutí sui generis nebo usnesení.
5. Zřizuje-li se dohodou uzavíranou mezi Společenstvími a jedním nebo více státy nebo mezinárodními organizacemi orgán s rozhodovací pravomocí, rozhodne Rada při uzavření takové dohody, zda budou rozhodnutí přijímaná uvedeným orgánem zveřejňována v Úředním věstníku.
Článek 18
Oznamování aktů
1. Směrnice jiné než uvedené v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES a rozhodnutí jiná než uvedená v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES oznamuje těm, komu jsou určeny, generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel.
2. Nejsou-li zveřejněny v Úředním věstníku, oznamuje následující akty těm, komu jsou určeny, generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel:
a)
doporučení;
b)
společné strategie, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU;
c)
společné postoje uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;
d)
opatření, kterými se provádějí akty přijaté na základě článků 12 a 34 Smlouvy o EU.
3. Generální tajemník, náměstek generálního tajemníka nebo jejich jménem generální ředitel zašlou vládám členských států a Komisi ověřené opisy směrnic Rady jiných než uvedených v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES a rozhodnutí a doporučení Rady.
Článek 19 (11)
Výbor stálých zástupců, výbory a pracovní skupiny
1. Výbor stálých zástupců odpovídá za přípravu práce Rady a za plnění úkolů, které mu Rada svěří. Ve všech případech (12) zajišťuje soulad politik a činnosti Evropské unie a dohlíží nad dodržováním těchto zásad a pravidel:
a)
zásad legality, subsidiarity, proporcionality a odůvodňování aktů;
b)
pravidel týkajících se pravomocí orgánů a subjektů Unie;
c)
rozpočtových ustanovení;
d)
procesních pravidel, průhlednosti a redakční kvality.
2. Všechny body pořadu jednání Rady předem projednává Výbor stálých zástupců, nerozhodne-li tento výbor jinak. Výbor stálých zástupců usiluje o dosažení dohody na své úrovni, aby mohl Radě předložit dotčený text k přijetí. Zajišťuje, aby byly spisy předkládány Radě v náležité formě, a případně navrhuje pokyny, alternativy nebo doporučovaná řešení. V naléhavých případech rozhodne Rada jednomyslně o vyřízení záležitosti bez předchozího projednání.
3. Výbory nebo pracovní skupiny mohou být zřízeny Výborem stálých zástupců nebo s jeho souhlasem s cílem provést některé předem vymezené přípravné práce nebo studie.
Generální sekretariát aktualizuje a zveřejňuje seznam přípravných útvarů. Pouze výbory a pracovní skupiny uvedené v tomto seznamu se mohou scházet jako přípravné útvary Rady.
4. Výboru stálých zástupců předsedá v závislosti na bodech pořadu jednání stálý zástupce nebo zástupce stálého zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady. Nerozhodne-li Rada jinak, předsedá dalším výborům stanoveným ve Smlouvách rovněž delegát tohoto členského státu. Totéž platí i pro výbory a pracovní skupiny uvedené v odstavci 3, nerozhodne-li Výbor stálých zástupců jinak.
5. Co se týče přípravy zasedání složení Rady, která se scházejí každých šest měsíců, předsedá výborům, kromě Výboru stálých zástupců, a pracovním skupinám konaným v průběhu předcházejících šesti měsíců delegát toho členského státu, který je na řadě, aby předsedal uvedeným zasedáním Rady.
6. Má-li být spis v podstatě projednán během stanovené doby šesti měsíců, může delegát členského státu vykonávajícího předsednictví v tomto šestiměsíčním období předsedat během předcházejících šesti měsíců výborům a pracovním skupinám, kromě Výboru stálých zástupců, při projednávání uvedeného spisu. Praktické provádění tohoto odstavce je předmětem dohody mezi oběma dotyčnými předsednictvími.
Ve zvláštním případě projednávání rozpočtu Evropských společenství na určitý rozpočtový rok předsedá přípravným útvarům Rady, kromě Výboru stálých zástupců, zabývajícím se přípravou bodů pořadu jednání Rady k posouzení rozpočtu delegát členského státu, který bude vykonávat předsednictví Rady během druhého pololetí roku, jenž danému rozpočtovému roku předchází. Totéž platí, se souhlasem druhého předsednictví, i pro předsedání zasedáním Rady při projednávání uvedených rozpočtových položek. Dotyčná předsednictví projednají praktická opatření.
7. V souladu s níže uvedenými odpovídajícími ustanoveními může Výbor stálých zástupců přijímat následující procedurální rozhodnutí, pokud byly odpovídající body zařazeny na předběžný pořad jednání alespoň tři pracovní dny před zasedáním. Od této lhůty se lze odchýlit pouze jednomyslným rozhodnutím Výboru stálých zástupců (13):
a)
rozhodnutí o svolání zasedání Rady jinde než v Bruselu nebo Lucemburku (čl. 1 odst. 3);
b)
povolení předložení opisu dokumentu Rady nebo výňatku z něj pro účely soudního řízení (čl. 6 odst. 2);
c)
rozhodnutí o uspořádání veřejné rozpravy v Radě nebo uzavření daného jednání Rady pro veřejnost (čl. 8 odst. 1 písm. c), čl. 8 odst. 2 a 3);
d)
rozhodnutí o zveřejnění výsledků hlasování a prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady v případech uvedených v čl. 9 odst. 2;
e)
rozhodnutí o použití písemného postupu (čl. 12 odst. 1);
f)
schválení nebo doplnění zápisu z jednání Rady (čl. 13 odst. 2 a 3);
g)
rozhodnutí o zveřejnění nebo nezveřejnění textu nebo aktu v Úředním věstníku (čl. 17 odst. 2, 3 a 4);
h)
rozhodnutí o konzultaci s orgánem nebo subjektem v případech, kdy tato konzultace není podle Smluv povinná;
i)
rozhodnutí stanovící nebo prodlužující lhůtu ke konzultaci s určitým orgánem nebo subjektem;
j)
rozhodnutí o prodloužení lhůt stanovených v čl. 251 odst. 7 Smlouvy o ES;
k)
schválení znění dopisu zasílaného orgánu nebo subjektu.
Článek 20
Předsednictví a řádný průběh jednání
1. Předsednictví odpovídá za uplatňování tohoto jednacího řádu a za řádný průběh jednání. Předsednictví zejména zajišťuje, aby byla dodržována ustanovení přílohy V týkající se pracovních metod rozšířené Rady.
Aby bylo jednání vedeno řádně, může předsednictví, pokud Rada nerozhodne jinak, přijímat veškerá opatření vhodná k zajištění nejlepšího využití vymezeného času zasedání, a zejména:
a)
omezit u každé delegace počet účastníků přítomných v zasedacím sále při projednávání určitého bodu a rozhodnout o otevření náslechového sálu;
b)
stanovit pořadí projednávaných bodů a délku jejich projednávání;
c)
členit čas určený k projednání určitého bodu, zvláště omezením délky příspěvků jednotlivých účastníků a stanovením pořadí jejich vystoupení;
d)
požádat delegace o předložení písemných návrhů na změny projednávaného textu, případně se stručným výkladem, před stanoveným datem;
e)
požádat delegace, které zaujímají stejné nebo podobné stanovisko k určitému bodu, textu nebo části textu, aby si mezi sebou zvolily jednu, která vyjádří jejich společné stanovisko na zasedání nebo písemně před začátkem zasedání.
2. Aniž je dotčen čl. 19 odst. 4 až 6 a pravomoci a celková politická odpovědnost předsednictví, je předsednictví nápomocen zástupce toho členského státu, který převezme předsednictví v příštím období. Na žádost předsednictví a na základě jeho pokynů je posledně jmenovaný podle potřeby vystřídá, zprostí je, je-li to nezbytné, některých úkolů a zajistí kontinuitu práce Rady.
Článek 21 (14) (15)
Zprávy výborů a pracovních skupin
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto jednacího řádu pořádá předsednictví schůze jednotlivých výborů a pracovních skupin tak, aby jejich zprávy byly k dispozici před zasedáními Výboru stálých zástupců, na nichž mají být projednávány.
Nevyžadují-li naléhavé důvody jinak, odloží předsednictví na následující zasedání Výboru stálých zástupců projednání všech legislativních bodů pořadu jednání ve smyslu článku 7, jejichž projednávání nebylo v příslušném výboru nebo pracovní skupině ukončeno nejméně pět pracovních dnů před zasedáním Výboru stálých zástupců.
Článek 22
Redakční kvalita (16)
V rámci pomoci Radě při plnění úkolu zajištění redakční kvality právních předpisů, které Rada přijímá, má právní služba podle interinstitucionální dohody ze dne 22. prosince 1998 o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (17) za úkol včas prověřit kvalitu návrhů a předloh předpisů a předložit Radě a jejím útvarům návrhy redakčních úprav.
V rámci celého legislativního procesu věnují všichni, kteří v rámci činnosti Rady předkládají texty, zvláštní pozornost redakční kvalitě.
Článek 23
Generální tajemník a generální sekretariát
1. Radě je nápomocen generální sekretariát pod vedením generálního tajemníka, jemuž je nápomocen náměstek generálního tajemníka odpovědný za chod generálního sekretariátu. Generálního tajemníka a náměstka generálního tajemníka jmenuje Rada kvalifikovanou většinou.
2. Rada rozhoduje o organizaci generálního sekretariátu (18).
Na základě své pravomoci činí generální tajemník a náměstek generálního tajemníka veškerá nezbytná opatření k zajištění plynulého chodu generálního sekretariátu.
3. Generální sekretariát se úzce a nepřetržitě podílí na organizaci, koordinaci a zajištění souladu práce Rady a na plnění jejího osmnáctiměsíčního programu. V rámci odpovědnosti předsednictví a pod jeho vedením mu napomáhá při hledání řešení.
V souladu s ustanoveními Smlouvy o EU je generální tajemník Radě a předsednictví nápomocen při řešení otázek společné zahraniční a bezpečnostní politiky, včetně koordinace činnosti zvláštních zástupců.
Generální tajemník může v případě potřeby požádat předsednictví o svolání výboru nebo pracovní skupiny, zvláště v souvislosti s otázkami společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nebo o zařazení určitého bodu na pořad jednání výboru nebo pracovní skupiny.
4. Generální tajemník nebo náměstek generálního tajemníka předloží včas Radě návrh výdajů Rady, aby tak zajistil dodržení lhůt stanovených finančními předpisy.
5. Generální tajemník, kterému je nápomocen náměstek generálního tajemníka, plně odpovídá za správu položek uvedených v rozpočtovém oddílu II - Rada - a přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného hospodaření s těmito prostředky. Plní uvedené položky v souladu s finančním nařízením o rozpočtu Evropských společenství.
Článek 24
Bezpečnost
Bezpečnostní pravidla schvaluje Rada kvalifikovanou většinou.
Článek 25
Povinnosti depozitáře dohod a úmluv
Je-li generální tajemník Rady určen depozitářem dohody uzavřené na základě článku 24 Smlouvy o EU nebo dohody uzavřené Společenstvím a jedním nebo více státy nebo mezinárodními organizacemi, úmluvy uzavřené mezi členskými státy nebo úmluvy vypracované na základě článku 34 Smlouvy o EU, ukládají se listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení k uvedeným dohodám nebo úmluvám v sídle Rady.
V těchto případech vykonává generální tajemník úkoly depozitáře a rovněž zajišťuje, aby dny vstupu uvedených dohod nebo úmluv v platnost byly zveřejněny v Úředním věstníku.
Článek 26
Zastupování před Evropským parlamentem
Radu může před Evropským parlamentem nebo jeho výbory zastupovat předsednictví nebo s jeho souhlasem následující předsednictví nebo generální tajemník. Z pověření předsednictví může Radu před uvedenými výbory zastupovat také náměstek generálního tajemníka nebo vyšší úředníci generálního sekretariátu.
Rada může rovněž předkládat své názory Evropskému parlamentu písemně.
Článek 27
Ustanovení týkající se formy aktů
Ustanovení týkající se formy aktů jsou uvedena v příloze VI.
Článek 28
Korespondence určená Radě
Korespondence určená Radě se zasílá k rukám předsedy na tuto adresu Rady:
Rada Evropské unie
rue de la Loi/Wetstraat 175
B-1048 Brusel
PŘÍLOHA I
SEZNAM SLOŽENÍ RADY
1.
Obecné záležitosti a vnější vztahy (19)
2.
Hospodářské a finanční věci (20)
3.
Spravedlnost a vnitřní věci (21)
4.
Zaměstnanost, sociální politika, zdraví a ochrana spotřebitele
5.
Konkurenceschopnost (vnitřní trh, průmysl a výzkum) (22)
6.
Doprava, telekomunikace a energetika
7.
Zemědělství a rybolov
8.
Životní prostředí
9.
Vzdělávání, mládež a kultura (23)
Každý členský stát rozhoduje o způsobu svého zastoupení v Radě v souladu s článkem 203 Smlouvy o ES.
Jednání jednoho složení Rady se může účastnit více ministrů v postavení plnoprávných členů, přičemž se v důsledku toho upraví pořad a organizace jednání (24).
V případě Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy je každá vláda zastoupena na jednotlivých zasedáních tohoto složení ministrem nebo státním tajemníkem podle vlastního výběru.
PŘÍLOHA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O PŘÍSTUPU VEŘEJNOSTI K DOKUMENTŮM RADY
Článek 1
Oblast působnosti
Každá fyzická nebo právnická osoba má přístup k dokumentům Rady na základě zásad, podmínek a omezení stanovených nařízením (ES) č. 1049/2001 a zvláštních ustanovení stanovených v této příloze.
Článek 2
Konzultace týkající se dokumentů třetích osob
1. Pro účely použití čl. 4 odst. 5 a čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 1049/2001, a pokud není na základě posouzení dokumentu z hlediska čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 zřejmé, že uvedený dokument nesmí být zpřístupněn, je věc konzultována s dotyčnou třetí osobou, jestliže:
a)
se jedná o citlivý dokument ve smyslu čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 1049/2001;
b)
dokument pochází z členského státu a
byl předložen Radě před 3. prosincem 2001 nebo
dotyčný členský stát požádal, aby nebyl zpřístupněn bez jeho předchozího souhlasu.
2. Ve všech ostatních případech, obdrží-li Rada žádost o přístup k dokumentu třetí osoby, jejž má v držení, konzultuje generální sekretariát žádost pro účely použití čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 1049/2001 s dotyčnou třetí osobou, pokud není na základě posouzení dokumentu z hlediska čl. 4 odst. 1 až 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 zřejmé, že uvedený dokument musí nebo nesmí být zpřístupněn.
3. Konzultace s třetí osobou probíhá písemně (též elektronickou poštou) a je jí poskytnuta přiměřená lhůta k vyjádření s ohledem na lhůtu stanovenou v článku 7 nařízení (ES) č. 1049/2001. V případech uvedených v odstavci 1 se požaduje písemné stanovisko třetí osoby.
4. Nevztahují-li se na dokument odst. 1 písm. a) nebo b) a není-li generální sekretariát vzhledem k zamítavému stanovisku třetí osoby přesvědčen o použitelnosti čl. 4 odst. 1 nebo 2 nařízení (ES) č. 1049/2001, předloží věc Radě.
Jestliže Rada zvažuje zpřístupnění dokumentu, je třetí osoba neprodleně písemně vyrozuměna o záměru Rady zpřístupnit dokument po uplynutí lhůty alespoň deseti pracovních dnů. Třetí osoba je zároveň upozorněna na článek 243 Smlouvy o ES.
Článek 3
Žádosti o konzultaci od jiných orgánů nebo od členských států
Žádosti o konzultaci týkající se žádostí o zpřístupnění dokumentu Rady zasílají jiné orgány nebo členské státy Radě elektronickou poštou na adresu access@consilium.europa.eu nebo faxem na číslo (32-2) 281 63 61.
Generální sekretariát neprodleně vydá jménem Rady své stanovisko se zřetelem na požadovanou lhůtu, v níž musí dotyčný orgán nebo členský stát rozhodnout, nejpozději však do pěti pracovních dnů.
Článek 4
Dokumenty pocházející z členských států
Žádost členského státu podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1049/2001 se podává písemně generálnímu sekretariátu.
Článek 5
Postoupení žádostí členských států
Postoupí-li členský stát žádost Radě, vyřizuje se tato žádost v souladu s články 7 a 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 a odpovídajícími ustanoveními této přílohy. V případě úplného nebo částečného zamítnutí přístupu je žadatel vyrozuměn, že případná opakovaná žádost musí být adresována přímo Radě.
Článek 6
Adresa pro zasílání žádostí
Žádosti o přístup k dokumentu se zasílají písemně k rukám generálního tajemníka Rady/vysokého představitele na adresu rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Brusel, elektronickou poštou na adresu access@consilium.europa.eu nebo faxem na číslo (32-2) 281 63 61.
Článek 7
Vyřizování původních žádostí
Nestanoví-li čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 jinak, vyřizuje každou žádost o přístup k dokumentu Rady generální sekretariát.
Článek 8
Vyřizování potvrzujících žádostí
Nestanoví-li čl. 9 odst. 2 a 3 nařízení (ES) č. 1049/2001 jinak, rozhoduje o každé potvrzující žádosti Rada.
Článek 9
Poplatky
Poplatky za vyhotovení a zasílání opisů dokumentů Rady stanoví generální tajemník.
Článek 10
Veřejně přístupný rejstřík dokumentů Rady
1. Za poskytování přístupu veřejnosti k rejstříku dokumentů Rady odpovídá generální sekretariát.
2. Kromě odkazů na dokumenty je v rejstříku vyznačeno, které dokumenty vypracované po 1. červenci 2000 již byly zpřístupněny. S výhradou nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (25) a článku 16 nařízení (ES) č. 1049/2001 se jejich obsah zpřístupní na internetu.
Článek 11
Dokumenty přímo přístupné veřejnosti
1. Tento článek se vztahuje na všechny dokumenty Rady, pokud nejsou utajované a aniž je dotčena možnost podání písemné žádosti v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 1049/2001.
2. Pro účely tohoto článku se rozumí:
-
‚oběhem‘ rozeslání konečného znění dokumentu členům Rady, jejich zástupcům nebo delegátům,
-
‚legislativním dokumentem‘ každý dokument týkající se projednání a přijetí právního předpisu ve smyslu článku 7 tohoto jednacího řádu.
3. Generální sekretariát umožní veřejnosti okamžitě po rozeslání přístup k těmto dokumentům:
a)
dokumentům, jejichž původcem není Rada ani členský stát a které byly zpřístupněny jejich původcem nebo s jeho souhlasem;
b)
předběžnému pořadu jednání Rady v jednotlivých složeních;
c)
každému textu, který Rada přijala a hodlá zveřejnit v Úředním věstníku.
4. Za předpokladu, že se na ně jednoznačně nevztahuje žádná z výjimek stanovených v článku 4 nařízení (ES) č. 1049/2001, je generální sekretariát oprávněn zpřístupnit veřejnosti okamžitě po rozeslání také tyto dokumenty:
a)
předběžný pořad jednání výborů a pracovních skupin;
b)
další dokumenty, například informativní poznámky, zprávy, průběžné zprávy a zprávy o stavu projednávání v Radě nebo v některém z jejích přípravných útvarů, které neobsahují jednotlivé postoje delegací, s výjimkou stanovisek a příspěvků právní služby.
5. Kromě dokumentů uvedených v odstavcích 3 a 4 zpřístupní generální sekretariát veřejnosti okamžitě po rozeslání tyto legislativní dokumenty:
a)
průvodní poznámky a opisy dopisů týkající se právních předpisů, které Radě zaslaly jiné orgány nebo subjekty Evropské unie nebo, s výhradou čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1049/2001, členský stát;
b)
dokumenty předložené Radě, které jsou uvedeny v jejím pořadu jednání pod bodem označeným jako ‚veřejné jednání‘ nebo ‚veřejná rozprava‘ v souladu s článkem 8 tohoto jednacího řádu;
c)
poznámky předložené Výboru stálých zástupců nebo Radě ke schválení (poznámky k bodům I/A a A) a návrhy právních předpisů, jichž se uvedené poznámky týkají;
d)
rozhodnutí přijatá Radou v průběhu postupu podle článku 251 Smlouvy o ES a společné návrhy schválené dohodovacím výborem.
6. Po přijetí jednoho z rozhodnutí podle odst. 5 písm. d) nebo po konečném přijetí daného aktu zpřístupní generální sekretariát veřejnosti veškeré legislativní dokumenty související s uvedeným aktem, které byly vypracovány dříve než dané rozhodnutí a na něž se nevztahuje žádná z výjimek stanovených v čl. 4 odst. 1 a 2 a odst. 3 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 1049/2001, například informativní poznámky, zprávy, zprávy o pokroku a zprávy o stavu projednávání v Radě nebo v některém z jejích přípravných útvarů (‚výsledky jednání‘), s výjimkou stanovisek a příspěvků právní služby.
Na žádost členského státu se dokumenty, na něž se nevztahuje první pododstavec a které obsahují individuální postoj delegace uvedeného členského státu v Radě, nezpřístupňují veřejnosti na základě těchto ustanovení.
PŘÍLOHA III
PROVÁDĚCÍ PRAVIDLA PRO USTANOVENÍ O PŘIDĚLENÍ VÁHY HLASŮM V RADĚ
Článek 1
K provedení čl. 205 odst. 4 Smlouvy o ES, čl. 118 odst. 4 Smlouvy o Euratomu a čl. 23 odst. 2 třetího pododstavce a čl. 34 odst. 3 Smlouvy o EU je celkový počet obyvatel každého členského státu na dobu od 1. ledna do 31. prosince 2006 tento:
Členský stát
Počet obyvatel
(v tisících)
Německo
82 500,8
Francie
62 370,8
Spojené království
60 063,2
Itálie
58 462,4
Španělsko
43 038,0
Polsko
38 173,8
Nizozemsko
16 305,5
Řecko
11 073,0
Portugalsko
10 529,3
Belgie
10 445,9
Česká republika
10 220,6
Maďarsko
10 097,5
Švédsko
9 011,4
Rakousko
8 206,5
Dánsko
5 411,4
Slovensko
5 384,8
Finsko
5 236,6
Irsko
4 109,2
Litva
3 425,3
Lotyšsko
2 306,4
Slovinsko
1 997,6
Estonsko
1 347,0
Kypr
749,2
Lucembursko
455,0
Malta
402,7
Celkem
461 324,0
Práh (62 %)
286 020,9
Článek 2
1. Členské státy sdělí Statistickému úřadu Evropských společenství před 1. zářím každého roku údaje o celkovém počtu svých obyvatel k 1. lednu dotyčného roku.
2. Rada upraví údaje uvedené v článku 1 s účinkem od 1. ledna každého roku na základě údajů, které má Statistický úřad Evropských společenství k dispozici k 30. září předchozího roku. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku.
PŘÍLOHA IV
1.
Při uplatnění následujících ustanovení tohoto jednacího řádu se v případě rozhodnutí, o nichž není jeden nebo více členů Rady nebo Výboru stálých zástupců oprávněn v souladu se Smlouvami hlasovat, nebere na hlasování uvedených členů zřetel:
a)
čl. 1 odst. 3 druhý pododstavec (konání zasedání v jiném místě než v Bruselu či Lucemburku);
b)
čl. 3 odst. 7 (zařazení bodu, který není obsažen v předběžném pořadu jednání, na pořad jednání);
c)
čl. 3 odst. 8 (ponechání bodu z části A na pořadu jednání jakožto bod v části B, který by jinak musel být z pořadu jednání stažen);
d)
čl. 5 odst. 2, pouze pokud jde o přítomnost Evropské centrální banky (jednání bez přítomnosti Evropské centrální banky);
e)
čl. 9 odst. 2 první pododstavec písm. b) a c) a druhý a třetí pododstavec (zveřejňování výsledků hlasování, odůvodnění hlasování, prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady a bodů uvedeného zápisu týkajících se přijetí společného postoje na základě hlavy VI Smlouvy o EU; zveřejňování výsledků hlasování, odůvodnění hlasování, prohlášení uvedených v zápisu z jednání Rady a bodů uvedeného zápisu týkajících se případů, jež nejsou uvedeny v odstavci 2);
f)
čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec (zahájení hlasování);
g)
čl. 12 odst. 1 (užití písemného postupu);
h)
čl. 14 odst. 1 (rozhodnutí projednávat a přijímat rozhodnutí výjimečně na základě dokumentů a návrhů nevypracovaných ve všech jazycích) (26);
i)
čl. 17 odst. 2 písm. a) a b) (nezveřejnění podnětu předloženého členským státem na základě čl. 67 odst. 1 Smlouvy o ES nebo čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU v Úředním věstníku);
j)
čl. 17 odst. 2 písm. c) a d) (nezveřejnění společného postoje přijatého na základě článku 34 Smlouvy o EU nebo některých směrnic, rozhodnutí, doporučení a stanovisek v Úředním věstníku);
k)
čl. 17 odst. 4 písm. c) (zveřejnění jakýchkoli opatření, kterými se provádějí rozhodnutí nebo úmluvy uvedené v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU, v Úředním věstníku);
l)
čl. 17 odst. 5 (zveřejnění nebo nezveřejnění rozhodnutí přijatých orgánem zřízeným na základě mezinárodní dohody v Úředním věstníku).
2.
Člen Rady nebo Výboru stálých zástupců nemůže uplatnit následující ustanovení tohoto jednacího řádu v souvislosti s rozhodnutími, o nichž není tento člen v souladu se Smlouvami oprávněn hlasovat:
a)
čl. 3 odst. 8 (možnost člena Rady požádat o stažení bodu A z pořadu jednání);
b)
čl. 11 odst. 1 druhý pododstavec (možnost člena Rady požadovat zahájení hlasování);
c)
čl. 11 odst. 3 (možnost člena Rady hlasovat na základě zmocnění jiným členem);
d)
čl. 14 odst. 2 (možnost, aby kterýkoli člen Rady vyjádřil námitky proti jednání, není-li znění navrhovaných změn vypracováno v jazycích, které určí).
PŘÍLOHA V
PRACOVNÍ METODY ROZŠÍŘENÉ RADY
Příprava zasedání
1.
Předsednictví zajistí, aby byl spis předán pracovní skupinou nebo výborem Výboru stálých zástupců až tehdy, když je možno odůvodněně předpokládat pokrok v postojích nebo vyjasnění postojů, kterých bylo dosaženo na uvedené úrovni. Spisy mohou být naopak vráceny pracovní skupině nebo výboru, pouze je-li to nezbytné, a v každém případě jen k řešení přesných a jasně vymezených otázek.
2.
Předsednictví učiní nezbytné kroky k zajištění pokroku v práci mezi zasedáními. Může například se souhlasem pracovní skupiny nebo výboru konzultovat nejúčinnějším způsobem konkrétní otázky, aby mohlo podat dotyčné pracovní skupině nebo výboru zprávu o možných řešeních. Může také provést písemné konzultace tak, že vyzve delegace, aby se vyjádřily písemně k návrhu před příští schůzí pracovní skupiny nebo výboru.
3.
Kdykoli je to vhodné, vyjádří delegace písemně před zasedáním nebo schůzí své postoje, které na něm pravděpodobně zaujmou. Pokud postoj obsahuje návrh na změnu textu, navrhnou delegace konkrétní znění. Kdykoli je to možné, podávají písemný návrh společně delegace, které zastávají stejné postoje.
4.
Výbor stálých zástupců se vyhne projednávání toho, co již bylo vyřešeno při přípravě jeho jednání. To se týká zejména bodů I, informací o jeho organizaci a způsobu práce a informací o pořadu jednání a organizaci příštích zasedání Rady. Kdykoli je to možné, vznesou delegace další body pro část ‚Jiné záležitosti‘ spíše při přípravě jednání Výboru stálých zástupců než při jednání samotném.
5.
Předsednictví poskytne delegacím při přípravě jednání Výboru stálých zástupců co nejdříve všechny informace nezbytné k důkladné přípravě jednání Výboru stálých zástupců, včetně informací o tom, čeho předsednictví hodlá dosáhnout při projednávání jednotlivých bodů pořadu jednání. Předsednictví na druhou stranu podle potřeby vyzývá delegace, aby ostatní delegace při přípravě jednání Výboru stálých zástupců informovaly o postojích, které ve Výboru stálých zástupců zaujmou. V návaznosti na to dokončí předsednictví pořad jednání Výboru stálých zástupců. Předsednictví může svolat skupiny připravující jednání Výboru stálých zástupců častěji, pokud to okolnosti vyžadují.
Vedení zasedání
6.
Na pořad jednání Rady nebude zařazen bod výlučně k přednesení Komisí nebo Radou, ledaže je plánována rozprava o nových zásadních podnětech.
7.
Předsednictví nezařadí na pořad jednání Výboru stálých zástupců body určené pouze pro informaci. Taková informace, například o výsledku jednání v jiném orgánu nebo se třetím státem nebo jinou institucí, procedurální nebo organizační otázky atd., je místo toho předána delegacím při přípravě jednání Výboru stálých zástupců, pokud možno písemně, a není již při jeho zasedání opakována.
8.
Na začátku zasedání předsednictví poskytne veškeré další nezbytné informace týkající se řízení zasedání, a zejména oznámí dobu, jakou hodlá věnovat každému bodu. Vyhne se dlouhému úvodu a opakování informací, které jsou delegacím již známy.
9.
Na začátku rozpravy k určitému bodu předsednictví s ohledem na druh rozpravy, která je zapotřebí, oznámí delegacím maximální délku jejich vystoupení k tomuto bodu. Ve většině případů by vystoupení neměla přesáhnout dvě minuty.
10.
Vystoupení všech delegací jsou v zásadě vyloučena. Může k nim být přistoupeno pouze ve výjimečných případech k určitým otázkám, přičemž délku vystoupení pak stanoví předsednictví.
11.
Předsednictví co nejvíce věcně usměrňuje rozpravu, zejména tím, že vyzývá delegace, aby se vyjádřily ke kompromisním textům nebo konkrétním návrhům.
12.
Během zasedání a na jeho závěru se předsednictví vyhne dlouhým shrnutím rozprav a omezí se na stručný závěr shrnující dosažené (věcné nebo procedurální) výsledky.
13.
Delegace se vyhnou opakování argumentů, které byly uvedeny předchozími řečníky. Jejich vystoupení jsou krátká, podstatná a týkající se předmětu rozpravy.
14.
Delegace s podobným názorem se vyzývají, aby se společně konzultovaly a předkládaly společný postoj k určitému bodu prostřednictvím jediného řečníka.
15.
Při diskusi o textu delegace spíše písemně navrhují konkrétní znění, než aby jen vyjadřovaly svůj nesouhlas s určitým návrhem.
16.
Neuvede-li předsednictví jinak, neujímají se delegace slova, když chtějí vyjádřit souhlas s určitým návrhem; v takovém případě je zdržení se vyjádření považováno za souhlas s podstatou návrhu.
PŘÍLOHA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE FORMY AKTŮ
A. Forma nařízení
1.
Nařízení přijímaná společně Evropským parlamentem a Radou a nařízení Rady obsahují:
a)
v názvu označení ‚nařízení‘, po němž následuje pořadové číslo, datum přijetí a předmět;
b)
slova ‚Evropský parlament a Rada Evropské unie‘ anebo ‚Rada Evropské unie‘;
c)
odkaz na ustanovení, podle nichž se nařízení přijímá, jemuž předcházejí slova ‚s ohledem na‘;
d)
odkaz na předložené návrhy, získaná stanoviska a uskutečněné konzultace;
e)
odůvodnění nařízení, jemuž předcházejí slova ‚vzhledem k těmto důvodům:‘; jednotlivé body odůvodnění jsou číslovány;
f)
slova ‚přijaly toto nařízení‘ anebo ‚přijala toto nařízení‘, po nichž následuje normativní část nařízení.
2.
Nařízení jsou členěna na články, které jsou případně sdružovány v kapitoly a oddíly.
3.
V posledním článku nařízení je stanoveno datum vstupu v platnost, pokud uvedené datum předchází dvacátému dni po vyhlášení nebo po něm následuje.
4.
Za posledním článkem nařízení se uvádějí:
a)
i)
slova ‚Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech‘
nebo
ii)
ve všech případech, kdy akt není použitelný pro všechny členské státy a ve všech členských státech, slova ‚Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvou o založení Evropského společenství‘ (27);
b)
slova ‚V… dne…‘, po nichž následuje datum přijetí nařízení,
a
c)
v případě:
i)
společného přijetí nařízení Evropským parlamentem a Radou odpovídající varianta této formulace:
‚Za Evropský parlament
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘
‚Za Radu
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘,
po níž následuje jméno předsedy (předsedkyně) Evropského parlamentu a předsedy (předsedkyně) Rady úřadujícího (úřadující) v době přijetí nařízení,
ii)
nařízení Rady odpovídající varianta této formulace:
‚Za Radu
předseda‘ nebo ‚předsedkyně‘,
po níž následuje jméno předsedy (předsedkyně) Rady úřadujícího (úřadující) v době přijetí nařízení.
B. Forma směrnic, rozhodnutí, doporučení a stanovisek (Smlouva o ES)
1.
Směrnice a rozhodnutí přijímané společně Evropským parlamentem a Radou a směrnice a rozhodnutí Rady obsahují v názvu označení ‚směrnice‘ nebo ‚rozhodnutí‘.
2.
Doporučení a stanoviska vydávaná Radou obsahují v názvu označení ‚doporučení‘ nebo ‚stanovisko‘.
3.
Ustanovení týkající se nařízení uvedená v oddílu A se obdobně použijí pro směrnice a rozhodnutí, nestanoví-li Smlouva o ES jinak.
C. Společné strategie Evropské rady, společné akce a společné postoje uvedené v článku 12 Smlouvy o EU
Společné akce a společné postoje ve smyslu článku 12 Smlouvy o EU nesou jeden z těchto odpovídajících nadpisů:
a)
‚Společná strategie Evropské rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
b)
‚Společná akce Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
c)
‚Společný postoj Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SZBP), datum přijetí a předmět;
D. Forma společných postojů, rámcových rozhodnutí, rozhodnutí a úmluv uvedených v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU
Společné postoje, rámcová rozhodnutí, rozhodnutí a úmluvy ve smyslu čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU nesou jeden z následujících odpovídajících nadpisů:
a)
‚Společný postoj Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
b)
‚Rámcové rozhodnutí Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
c)
‚Rozhodnutí Rady‘, pořadové číslo (rok/číslo/SVV), datum přijetí a předmět;
d)
‚Úmluva vypracovaná Radou na základě čl. 34 Smlouvy o Evropské unii‘ a předmět.
“
Článek 2
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
První osmnáctiměsíční program Rady bude vypracován pro období počínající lednem roku 2007.
V Bruselu dne 15. září 2006.
BESCHLUSS DES RATES
vom 15. September 2006
zur Festlegung seiner Geschäftsordnung
(2006/683/EG, Euratom)
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 207 Absatz 3 Unterabsatz 1,
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 121 Absatz 3,
gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 28 Absatz 1 und Artikel 41 Absatz 1,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Europäische Rat hat auf seiner Tagung vom 15. und 16. Juni 2006 hervorgehoben, dass es zur Steigerung des Vertrauens der Bürger in die Europäische Union wichtig ist, den Bürgern zu ermöglichen, aus erster Hand einen Einblick in die Tätigkeiten der Europäischen Union zu erlangen, insbesondere durch mehr Offenheit und Transparenz. Entsprechend der Vereinbarung des Europäischen Rates und unter uneingeschränkter Berücksichtigung der Notwendigkeit, die Effizienz der Arbeit des Rates zu gewährleisten, sollte die Arbeit des Rates stärker ins Blickfeld der Öffentlichkeit gerückt werden, insbesondere wenn der Rat über Rechtsetzungsakte berät, die unter das Mitentscheidungsverfahren fallen. Ferner sollten Maßnahmen mit dem Ziel ergriffen werden, die technischen Möglichkeiten der Übertragung der öffentlichen Beratungen und Aussprachen des Rates in allen Amtssprachen der Organe der Europäischen Union - insbesondere über das Internet - wesentlich stärker zu nutzen.
Der Rat wird die Umsetzung der vorgenannten Maßnahmen im Dezember 2006 überprüfen, um festzustellen, wie sie sich auf die Effizienz der Arbeit des Rates auswirken.
(2)
Ferner ist es angezeigt, die Arbeitsplanung der Tätigkeiten des Rates zu rationalisieren. So sollte das derzeitige durch ein neues System ersetzt werden, das auf einem Achtzehnmonatsprogramm beruht, welches dem Rat von den drei in diesem Zeitraum amtierenden Vorsitzen zur Billigung vorgelegt wird.
(3)
Im Interesse einer Verbesserung des schriftlichen Verfahrens und der zügigeren Annahme von Antworten des Rates auf Anfragen von Mitgliedern des Europäischen Parlaments, von Beschlüssen zur Ernennung von Mitgliedern des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses sowie des Ausschusses der Regionen und von Beschlüssen, andere Organe und Einrichtungen zu konsultieren, sollten schließlich die Bestimmungen über das schriftliche Verfahren geändert und klarer gefasst werden -
BESCHLIESST:
Artikel 1
Die Geschäftsordnung des Rates vom 22. März 2004 (1) erhält folgende Fassung:
„ GESCHÄFTSORDNUNG DES RATES
Artikel 1
Einberufung und Tagungsorte
(1) Der Rat wird von seinem Präsidenten aus eigenem Entschluss oder auf Antrag eines seiner Mitglieder oder der Kommission einberufen (2).
(2) Der Vorsitz teilt, gegebenenfalls nach Konsultierung des vorhergehenden und des folgenden Vorsitzes, sieben Monate vor dem Tag der Aufnahme seiner Tätigkeit die Termine mit, die er für die Tagungen vorsieht, zu denen der Rat zusammentreten muss, um seine Aufgabe als Gesetzgeber zu erfüllen oder operative Entscheidungen zu treffen.
(3) Der Rat hat seinen Sitz in Brüssel. In den Monaten April, Juni und Oktober hält der Rat seine Tagungen in Luxemburg ab (3).
Unter außergewöhnlichen Umständen und in hinreichend begründeten Fällen kann der Rat oder der Ausschuss der Ständigen Vertreter (im Folgenden als ‚AStV‘ bezeichnet) einstimmig beschließen, dass eine Tagung des Rates an einem anderen Ort abgehalten wird.
Artikel 2
Zusammensetzungen des Rates, Rolle des Rates ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ und Arbeitsplanung
(1) Der Rat kann - je nach behandeltem Sachgebiet - in verschiedener Zusammensetzung zusammentreten. Der gemäß Absatz 2 Buchstabe a einberufene Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ legt die in Anhang I enthaltene Liste dieser Zusammensetzungen fest.
(2) Der Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ befasst sich mit den beiden folgenden Haupttätigkeitsbereichen, für die er gesonderte Tagungen mit getrennten Tagesordnungen und eventuell zu unterschiedlichen Terminen abhält:
a)
Vor- und Nachbereitung der Tagungen des Europäischen Rates, einschließlich der erforderlichen Koordinierung der Vorarbeiten, Gesamtkoordinierung der Politiken, institutionelle und administrative Fragen, Querschnittsthemen mit Bezug zu mehreren Politikbereichen der Europäischen Union sowie alle sonstigen Themen, mit denen er vom Europäischen Rat befasst wurde, unter Berücksichtigung der Verfahrensregeln der Wirtschafts- und Währungsunion;
b)
Durchführung sämtlicher außenpolitischer Maßnahmen der Europäischen Union, und zwar Gemeinsame Außen- und Sicherheitspolitik, Europäische Sicherheits- und Verteidigungspolitik, Außenhandel sowie Entwicklungszusammenarbeit und humanitäre Hilfe.
(3) Zur Vorbereitung der Tagungen des Europäischen Rates geht der nach Absatz 2 Buchstabe a einberufene Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ wie folgt vor:
a)
Er erstellt auf Vorschlag des Vorsitzes mindestens vier Wochen vor der Tagung des Europäischen Rates eine erläuterte Tagesordnung;
b)
er tritt am Vortag der Tagung des Europäischen Rates zu einer letzten Vorbereitungstagung zusammen und billigt die Tagesordnung.
Die Beiträge der anderen Ratsformationen zu den Beratungen des Europäischen Rates werden dem nach Absatz 2 Buchstabe a einberufenen Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ spätestens zwei Wochen vor der Tagung des Europäischen Rates übermittelt.
Außer aus zwingendem und unvorhergesehenem Anlass, z. B. im Zusammenhang mit dem internationalen Tagesgeschehen, wird zwischen der nach Unterabsatz 1 Buchstabe b einberufenen letzten Vorbereitungstagung und der Tagung des Europäischen Rates keine sonstige Rats- oder Ausschusstagung mehr abgehalten.
Die zur praktischen Organisation der Arbeiten des Europäischen Rates erforderlichen Maßnahmen werden vom Vorsitz in Absprache mit dem Generalsekretariat gemäß den vom Europäischen Rat selbst vereinbarten Regeln getroffen.
(4) Alle 18 Monate erstellen die drei künftig amtierenden Vorsitze in enger Zusammenarbeit mit der Kommission und nach entsprechenden Konsultationen den Entwurf eines Programms für die Tätigkeiten des Rates in diesem Zeitraum. Die drei Vorsitze legen das Programm spätestens einen Monat vor dem betreffenden Zeitraum gemeinsam vor, damit es von dem nach Absatz 2 Buchstabe a (4) einberufenen Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ gebilligt werden kann.
(5) Der neue Vorsitz erstellt indikative vorläufige Tagesordnungen für die im kommenden Halbjahr vorgesehenen Tagungen des Rates unter Angabe der geplanten Rechtsetzungsschritte und operativen Entscheidungen. Diese indikativen vorläufigen Tagesordnungen erstellt er spätestens eine Woche vor dem Beginn seiner Amtszeit auf der Grundlage des operativen Achtzehnmonatsprogramms des Rates und in Absprache mit der Kommission. Erforderlichenfalls können über die zuvor geplanten Tagungen des Rates hinaus zusätzliche Tagungen des Rates vorgesehen werden.
Entsprechende indikative vorläufige Tagesordnungen für die Tagungen des Rates in dem auf das in Unterabsatz 1 genannte Halbjahr folgende Halbjahr erstellt der betreffende Vorsitz in Absprache mit der Kommission und dem nächsten Vorsitz spätestens eine Woche vor Beginn seiner Amtszeit.
Erweist sich während einer Halbjahresperiode eine für diese Zeit geplante Tagung als nicht länger gerechtfertigt, so beruft der Vorsitz sie nicht ein.
Artikel 3 (5)
Tagesordnung
(1) Unter Berücksichtigung des Achtzehnmonatsprogramms des Rates stellt der Präsident die vorläufige Tagesordnung jeder Tagung auf. Diese wird den anderen Ratsmitgliedern und der Kommission spätestens vierzehn Tage vor Beginn der Tagung übersandt.
(2) Die vorläufige Tagesordnung enthält die Punkte, für die der Aufnahmeantrag eines Ratsmitglieds oder der Kommission und gegebenenfalls die hierauf bezüglichen Unterlagen dem Generalsekretariat spätestens sechzehn Tage vor Beginn der betreffenden Tagung zugegangen sind. In der vorläufigen Tagesordnung ist ferner durch ein Sternchen vermerkt, über welche Punkte der Vorsitz, ein Ratsmitglied oder die Kommission eine Abstimmung verlangen können. Ein solcher Vermerk erfolgt, wenn alle Verfahrensvorschriften der Verträge erfüllt sind.
(3) Die Punkte, die die Annahme eines Rechtsetzungsaktes oder eines gemeinsamen Standpunktes in Bezug auf einen Vorschlag für Rechtsvorschriften oder einen nach Titel VI des Vertrags über die Europäische Union (im Folgenden als ‚EU-Vertrag‘ bezeichnet) anzunehmenden Vorschlag für eine Maßnahme betreffen, werden erst dann im Hinblick auf einen Beschluss auf die vorläufige Tagesordnung gesetzt, wenn der in Nummer 3 des Protokolls über die Rolle der einzelstaatlichen Parlamente in der Europäischen Union vorgesehene Zeitraum von sechs Wochen abgelaufen ist.
Der Rat kann einstimmig von dem Zeitraum von sechs Wochen abweichen, wenn die Aufnahme eines Tagesordnungspunktes ein dringender Ausnahmefall im Sinne von Nummer 3 des genannten Protokolls ist.
(4) In die vorläufige Tagesordnung können nur die Punkte aufgenommen werden, für welche die Unterlagen den Ratsmitgliedern und der Kommission spätestens am Tage der Übersendung dieser Tagesordnung übermittelt werden.
(5) Das Generalsekretariat teilt den Ratsmitgliedern und der Kommission die Aufnahmeanträge und die hierauf bezüglichen Unterlagen mit, für welche die vorstehend vorgeschriebenen Fristen nicht eingehalten worden sind.
Sofern nicht aus Dringlichkeitsgründen etwas anderes erforderlich ist und unbeschadet des Absatzes 2 werden Punkte, welche die Gesetzgebungstätigkeit im Sinne von Artikel 7 betreffen und deren Prüfung durch den AStV bis zum Ende der Woche, die der Woche vor der Tagung des Rates vorangeht, nicht abgeschlossen ist, vom Vorsitz von der vorläufigen Tagesordnung abgesetzt.
(6) Die vorläufige Tagesordnung besteht aus einem Teil A und einem Teil B. In Teil A werden die Punkte aufgenommen, die der Rat ohne Aussprache annehmen kann; dies schließt nicht aus, dass ein Ratsmitglied oder die Kommission bei der Annahme dieser Punkte Meinungen äußert und Erklärungen in das Ratsprotokoll aufnehmen lässt.
(7) Der Rat setzt die Tagesordnung zu Beginn jeder Tagung fest. Für die Aufnahme von Punkten, die nicht auf der vorläufigen Tagesordnung stehen, ist Einstimmigkeit im Rat erforderlich. Zu den dieserart aufgenommenen Punkten kann eine Abstimmung erfolgen, wenn alle Verfahrensvorschriften der Verträge erfüllt sind.
(8) Könnte eine Stellungnahme zu einem A-Punkt jedoch zu einer erneuten Aussprache führen oder stellt ein Ratsmitglied oder die Kommission einen entsprechenden Antrag, so wird der Punkt von der Tagesordnung abgesetzt, es sei denn, dass der Rat anders entscheidet.
(9) Bei jedem Antrag auf Aufnahme eines Punktes unter ‚Sonstiges‘ ist ein erläuterndes Dokument vorzulegen.
Artikel 4
Vertretung eines Ratsmitglieds
Vorbehaltlich der Bestimmungen über die Übertragung des Stimmrechts gemäß Artikel 11 kann ein Ratsmitglied sich vertreten lassen, wenn es verhindert ist, an einer Tagung teilzunehmen.
Artikel 5
Tagungen
(1) Außer in den in Artikel 8 genannten Fällen sind die Tagungen des Rates nicht öffentlich.
(2) Die Kommission ist zur Teilnahme an den Tagungen des Rates eingeladen. Dies gilt auch für die Europäische Zentralbank in den Fällen, in denen diese ihr Initiativrecht wahrnimmt. Der Rat kann jedoch beschließen, in Abwesenheit der Kommission oder der Europäischen Zentralbank zu beraten.
(3) Die Mitglieder des Rates und der Kommission können zu ihrer Unterstützung Beamte hinzuziehen. Name und Dienststellung dieser Beamten werden dem Generalsekretariat zuvor mitgeteilt. Der Rat kann eine Höchstzahl von Personen je Delegation festlegen, die einschließlich der Ratsmitglieder gleichzeitig im Sitzungssaal des Rates anwesend sein dürfen.
(4) Für den Zugang zu den Tagungen des Rates ist die Vorlage eines vom Generalsekretariat ausgestellten Einlassscheins erforderlich.
Artikel 6
Geheimhaltungspflicht und Vorlage von Dokumenten vor Gericht
(1) Unbeschadet der Artikel 8 und 9 sowie der Bestimmungen über den Zugang der Öffentlichkeit zu Dokumenten unterliegen die Beratungen des Rates der Geheimhaltungspflicht, es sei denn, dass der Rat anders entscheidet.
(2) Der Rat oder der AStV kann die Vorlage einer Kopie oder eines Auszugs der Ratsdokumente vor Gericht genehmigen, wenn diese nicht gemäß den Bestimmungen über den Zugang der Öffentlichkeit zu Dokumenten der Öffentlichkeit zugänglich gemacht wurden.
Artikel 7
Fälle, in denen der Rat als Gesetzgeber tätig wird
Der Rat wird als Gesetzgeber im Sinne des Artikels 207 Absatz 3 Unterabsatz 2 des EG-Vertrags tätig, wenn er auf der Grundlage der einschlägigen Bestimmungen der Verträge im Wege von Verordnungen, Richtlinien, Rahmenbeschlüssen oder Entscheidungen und Beschlüssen Vorschriften erlässt, die in den Mitgliedstaaten oder für die Mitgliedstaaten rechtlich bindend sind; ausgenommen sind hierbei Entscheidungsprozesse, die zum Erlass von internen Maßnahmen, von Verwaltungsakten oder Haushaltsmaßnahmen, von Rechtsakten betreffend die interinstitutionellen oder die internationalen Beziehungen oder von nicht bindenden Rechtsakten wie Schlussfolgerungen, Empfehlungen oder Entschließungen führen.
Werden dem Rat Gesetzgebungsvorschläge oder -initiativen unterbreitet, so nimmt der Rat davon Abstand, Akte anzunehmen, die in den Verträgen nicht vorgesehen sind, beispielsweise Entschließungen, Schlussfolgerungen oder andere als die in Artikel 9 genannten Erklärungen.
Artikel 8
Öffentliche Beratungen des Rates und öffentliche Aussprachen
(1) Die Beratungen des Rates über gemäß dem Mitentscheidungsverfahren nach Artikel 251 des EG-Vertrags zu erlassende Rechtsetzungsakte sind nach Maßgabe des Folgenden öffentlich:
a)
Etwaige Ausführungen der Kommission zu ihren Rechtsetzungsvorschlägen und die anschließenden Beratungen im Rat sind öffentlich;
b)
die Abstimmung über Rechtsetzungsakte sowie die ihr vorausgehenden letzten Beratungen des Rates und die Erklärungen zur Stimmabgabe sind öffentlich;
c)
alle weiteren Beratungen des Rates über diese Art von Rechtsetzungsakten sind öffentlich, sofern der Rat oder der AStV fallweise in Bezug auf bestimmte Beratungen nicht etwas anderes beschließt.
(2) Die ersten Beratungen des Rates über wichtige neue Rechtsetzungsvorschläge, die nicht unter das Mitentscheidungsverfahren fallen, sind öffentlich. Der Vorsitz legt fest, welche neuen Rechtsetzungsvorschläge wichtig sind; der Rat oder der AStV können gegebenenfalls etwas anderes beschließen. Der Vorsitz kann fallweise entscheiden, dass die anschließenden Beratungen des Rates über einen bestimmten Rechtsetzungsakt für die Öffentlichkeit zugänglich sein sollen, sofern der Rat oder der AStV nicht etwas anderes beschließt.
(3) Auf einen mit qualifizierter Mehrheit gefassten Beschluss des Rates oder des AStV führt der Rat öffentliche Aussprachen über wichtige Fragen, welche die Interessen der Europäischen Union und ihrer Bürger berühren.
Es obliegt dem Vorsitz, den Ratsmitgliedern oder der Kommission, spezifische Fragen oder Themen für solche Aussprachen vorzuschlagen, wobei sie berücksichtigen, welche Bedeutung der Beratungsgegenstand hat und von welchem Interesse er für die Bürger ist.
(4) Der gemäß Artikel 2 Absatz 2 Buchstabe a einberufene Rat ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ führt eine öffentliche Orientierungsaussprache über das Achtzehnmonatsprogramm des Rates. Orientierungsaussprachen in anderen Zusammensetzungen des Rates über ihre Prioritäten sind ebenfalls öffentlich. Die Vorstellung des Fünfjahresprogramms der Kommission, ihres Jahresarbeitsprogramms und ihrer jährlichen Strategieplanung sowie die daran anschließende Aussprache sind öffentlich.
(5) Sobald die vorläufige Tagesordnung gemäß Artikel 3 übersandt worden ist,
a)
werden die Punkte auf der Tagesordnung des Rates, die gemäß den Absätzen 1 und 2 der Öffentlichkeit zugänglich sind, mit den Worten ‚öffentliche Beratung‘ gekennzeichnet;
b)
werden die Punkte auf der Tagesordnung des Rates, die gemäß den Absätzen 3 und 4 der Öffentlichkeit zugänglich sind, mit den Worten ‚öffentliche Aussprache‘ gekennzeichnet.
Die Öffentlichkeit der Beratungen und öffentlichen Aussprachen des Rates im Sinne dieses Artikels wird durch eine öffentliche audiovisuelle Übertragung sichergestellt, insbesondere in einen ‚Mithörsaal‘ und durch die Übertragung in allen Amtssprachen der Organe der Europäischen Union per Video-Stream. Eine Aufzeichnung verbleibt mindestens einen Monat lang auf der Website des Rates. Die Abstimmungsergebnisse werden visuell angezeigt.
Das Generalsekretariat informiert die Öffentlichkeit so weit wie möglich rechtzeitig über Tag und voraussichtliche Uhrzeit der audiovisuellen Übertragung und trifft die praktischen Vorkehrungen zur korrekten Anwendung dieses Artikels.
Artikel 9
Öffentlichkeit der Abstimmungen, Erklärungen zur Stimmabgabe und Protokolle
(1) Wenn der Rat über die Fälle hinaus, in denen seine Beratungen nach Artikel 8 Absatz 1 öffentlich sind, als Gesetzgeber im Sinne des Artikels 7 tätig wird, so werden die Abstimmungsergebnisse und die Erklärungen der Ratsmitglieder zur Stimmabgabe sowie die Erklärungen zum Ratsprotokoll und die im Ratsprotokoll enthaltenen und die Verabschiedung von Rechtsetzungsakten betreffenden Punkte öffentlich zugänglich gemacht.
Dieselbe Regel gilt für
a)
die Abstimmungsergebnisse und die Erklärungen zur Stimmabgabe sowie die Erklärungen für das Ratsprotokoll und die im Ratsprotokoll enthaltenen und die Festlegung eines gemeinsamen Standpunkts gemäß Artikel 251 oder Artikel 252 des EG-Vertrags betreffenden Punkte;
b)
die Stimmabgabe und die Stimmabgabeerklärungen der Ratsmitglieder oder ihrer Vertreter in dem gemäß Artikel 251 des EG-Vertrags eingesetzten Vermittlungsausschusses sowie die Erklärungen für das Ratsprotokoll und die im Ratsprotokoll enthaltenen und die Sitzung des Vermittlungsausschusses betreffenden Punkte;
c)
die Abstimmungsergebnisse und die Erklärungen zur Stimmabgabe sowie die Erklärungen für das Ratsprotokoll und die im Ratsprotokoll enthaltenen und die Annahme eines Übereinkommens auf der Grundlage von Titel VI des EU-Vertrags betreffenden Punkte.
(2) Die Abstimmungsergebnisse werden ferner öffentlich zugänglich gemacht,
a)
wenn der Rat im Rahmen des Titels V des EU-Vertrags handelt, nach einstimmigem Beschluss des Rates oder des AStV auf Antrag eines ihrer Mitglieder;
b)
wenn der Rat einen gemeinsamen Standpunkt im Sinne des Titels VI des EU-Vertrags festlegt, nach einstimmigem Beschluss des Rates oder des AStV auf Antrag eines ihrer Mitglieder;
c)
in den anderen Fällen nach Beschluss des Rates oder des AStV auf Antrag eines ihrer Mitglieder.
In den Fällen, in denen die Abstimmungsergebnisse des Rates gemäß Unterabsatz 1 Buchstaben a, b und c öffentlich zugänglich gemacht werden, können auf Antrag der betroffenen Ratsmitglieder auch die bei der Abstimmung abgegebenen Erklärungen zur Stimmabgabe im Einklang mit dieser Geschäftsordnung und unter Wahrung der Rechtssicherheit und der Interessen des Rates veröffentlicht werden.
Die in das Ratsprotokoll aufgenommenen Erklärungen und diejenigen Punkte dieses Protokolls, die die Annahme der Rechtsakte gemäß Unterabsatz 1 Buchstaben a, b und c betreffen, werden durch Beschluss des Rates oder des AStV auf Antrag eines ihrer Mitglieder veröffentlicht.
(3) Außer in den Fällen, in denen die Beratungen des Rates gemäß Artikel 8 öffentlich sind, werden die Abstimmungsergebnisse bei Entscheidungsprozessen, die zu Probeabstimmungen oder zur Annahme vorbereitender Rechtsakte führen, nicht öffentlich zugänglich gemacht.
Artikel 10
Zugang der Öffentlichkeit zu den Dokumenten des Rates
Die besonderen Bestimmungen für den Zugang der Öffentlichkeit zu den Dokumenten des Rates sind in Anhang II festgelegt.
Artikel 11
Modalitäten der Abstimmung und Beschlussfähigkeit
(1) Die Abstimmung im Rat erfolgt auf Veranlassung seines Präsidenten.
Der Präsident ist ferner verpflichtet, auf Veranlassung eines Ratsmitglieds oder der Kommission ein Abstimmungsverfahren einzuleiten, sofern sich die Mehrheit der Mitglieder des Rates dafür ausspricht.
(2) Die Ratsmitglieder stimmen in der gemäß Artikel 203 des EG-Vertrags und Artikel 116 des Vertrags zur Gründung der Europäischen Atomgemeinschaft (im Folgenden als ‚Euratom-Vertrag‘ bezeichnet) festgelegten Reihenfolge der Mitgliedstaaten ab, beginnend mit dem Mitglied, das nach dieser Reihenfolge auf das den Vorsitz führende Mitglied folgt.
(3) Jedes Mitglied kann sich das Stimmrecht höchstens eines anderen Mitglieds übertragen lassen (6).
(4) Für eine Abstimmung im Rat ist die Anwesenheit der Mehrheit der gemäß den Verträgen stimmberechtigten Ratsmitglieder erforderlich. Bei der Abstimmung vergewissert sich der Präsident mit Unterstützung des Generalsekretariats, dass die Beschlussfähigkeit gegeben ist.
(5) Ist ein Beschluss des Rates mit qualifizierter Mehrheit zu fassen, so wird auf Ersuchen eines Ratsmitglieds überprüft, ob die Mitgliedstaaten, die diese qualifizierte Mehrheit bilden, gemäß den Bevölkerungszahlen in Anhang III Artikel 1 mindestens 62 % der Gesamtbevölkerung der Europäischen Union repräsentieren.
Artikel 12
Gewöhnliches schriftliches Verfahren und Verfahren der stillschweigenden Zustimmung
(1) Rechtsakte des Rates über eine dringende Angelegenheit können durch schriftliche Abstimmung angenommen werden, wenn der Rat oder der AStV die Anwendung dieses Verfahrens einstimmig beschließt. Der Präsident kann unter besonderen Umständen ebenfalls vorschlagen, dieses Verfahren anzuwenden; in diesem Fall kann die schriftliche Abstimmung erfolgen, wenn sich alle Mitgliedstaaten mit diesem Verfahren einverstanden erklären.
Die Zustimmung der Kommission zum schriftlichen Verfahren ist erforderlich, wenn die schriftliche Abstimmung einen Gegenstand betrifft, mit dem die Kommission den Rat befasst hat.
Das Generalsekretariat erstellt allmonatlich ein Verzeichnis der im schriftlichen Verfahren erlassenen Rechtsakte.
(2) Auf Veranlassung des Vorsitzes kann der Rat in folgenden Fällen im Wege des vereinfachten schriftlichen Verfahrens (‚Verfahren der stillschweigenden Zustimmung‘) tätig werden:
a)
zur Annahme einer Antwort auf eine schriftliche Anfrage oder gegebenenfalls auf eine mündliche Anfrage, die dem Rat von einem Mitglied des Europäischen Parlaments gestellt wurde, nach Prüfung des Antwortentwurfs durch den AStV (7);
b)
zur Ernennung von Mitgliedern des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses und von Mitgliedern und stellvertretenden Mitgliedern des Ausschusses der Regionen, nach Prüfung des Beschlussentwurfs durch den AStV;
c)
bei Beschlüssen, andere Organe oder Einrichtungen zu konsultieren, wenn die Verträge eine solche Konsultation vorsehen;
d)
zur Durchführung der gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik über das ‚COREU‘-Netz (‚COREU-Verfahren der stillschweigenden Zustimmung‘) (8).
In diesem Fall gilt der betreffende Text nach Ablauf der vom Vorsitz entsprechend der Dringlichkeit der Angelegenheit festgesetzten Frist als angenommen, wenn kein Ratsmitglied einen Einwand erhebt.
(3) Das Generalsekretariat stellt den Abschluss der schriftlichen Verfahren fest.
Artikel 13
Protokoll
(1) Über jede Tagung wird ein Protokoll angefertigt; dieses wird, nachdem es gebilligt ist, vom Generalsekretär/Hohen Vertreter für die Gemeinsame Außen- und Sicherheitspolitik (nachstehend ‚Generalsekretär‘ genannt) oder dem Stellvertretenden Generalsekretär unterzeichnet. Diese können ihre Unterzeichnungsbefugnis an Generaldirektoren des Generalsekretariats delegieren.
Im Protokoll wird in der Regel zu jedem Punkt der Tagesordnung Folgendes verzeichnet:
-
die dem Rat vorgelegten Schriftstücke;
-
die gefassten Beschlüsse oder die Schlussfolgerungen, zu denen der Rat gelangt ist;
-
die vom Rat abgegebenen Erklärungen und die Erklärungen, deren Aufnahme von einem Ratsmitglied oder von der Kommission beantragt worden ist.
(2) Der Entwurf des Protokolls wird vom Generalsekretariat binnen fünfzehn Tagen erstellt und dem Rat oder dem AStV zur Genehmigung vorgelegt.
(3) Jedes Ratsmitglied oder die Kommission kann vor der Genehmigung des Protokolls beantragen, dass darin ein bestimmter Punkt der Tagesordnung ausführlicher behandelt wird. Dahin gehende Anträge können im AStV gestellt werden.
Artikel 14
Beratungen und Beschlüsse auf der Grundlage von Schriftstücken und Entwürfen in den in der geltenden Sprachenregelung vorgesehenen Sprachen
(1) Der Rat berät und beschließt nur auf der Grundlage von Schriftstücken und Entwürfen, die in den in der geltenden Sprachenregelung vorgesehenen Sprachen vorliegen, es sei denn, dass er aus Dringlichkeitsgründen einstimmig anders entscheidet.
(2) Jedes Ratsmitglied kann gegen die Beratung Einspruch erheben, wenn der Wortlaut etwaiger Änderungsvorschläge nicht in denjenigen der in Absatz 1 genannten Sprachen abgefasst ist, die von ihm bezeichnet werden.
Artikel 15
Unterzeichnung der Rechtsakte
Der Wortlaut der gemeinsam vom Europäischen Parlament und vom Rat angenommenen sowie der vom Rat angenommenen Rechtsakte wird von dem zum Zeitpunkt ihrer Annahme amtierenden Präsidenten und vom Generalsekretär oder vom Stellvertretenden Generalsekretär unterzeichnet. Der Generalsekretär und der Stellvertretende Generalsekretär können ihre Unterzeichnungsbefugnis an Generaldirektoren des Generalsekretariats delegieren.
Artikel 16 (9)
Mangelnde Abstimmungsbefugnis
Bei der Anwendung dieser Geschäftsordnung sind unter Berücksichtigung von Anhang IV die Fälle gebührend zu berücksichtigen, in denen ein oder mehrere Ratsmitglieder gemäß den Verträgen nicht an der Abstimmung teilnehmen können.
Artikel 17
Veröffentlichung der Rechtsakte im Amtsblatt
(1) Im Amtsblatt der Europäischen Union (im Folgenden als ‚Amtsblatt‘ bezeichnet) wird auf Veranlassung des Generalsekretärs oder des Stellvertretenden Generalsekretärs Folgendes veröffentlicht:
a)
Rechtsetzungsakte im Sinne von Artikel 254 Absätze 1 und 2 des EG-Vertrags;
b)
Rechtsetzungsakte im Sinne von Artikel 163 Absatz 1 des Euratom-Vertrags;
c)
gemeinsame Standpunkte, die der Rat nach den Verfahren der Artikel 251 und 252 des EG-Vertrags festgelegt hat, einschließlich ihrer Begründung;
d)
Rahmenbeschlüsse und Beschlüsse im Sinne von Artikel 34 Absatz 2 des EU-Vertrags;
e)
vom Rat aufgrund des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags ausgearbeitete Übereinkommen.
Das Inkrafttreten dieser Übereinkommen wird im Amtsblatt bekannt gegeben;
f)
zwischen den Mitgliedstaaten gemäß Artikel 293 des EG-Vertrags unterzeichnete Vereinbarungen.
Das Inkrafttreten dieser Vereinbarungen wird im Amtsblatt bekannt gegeben;
g)
von der Gemeinschaft geschlossene internationale Übereinkünfte.
Das Inkrafttreten dieser Übereinkünfte wird im Amtsblatt bekannt gegeben;
h)
gemäß Artikel 24 des EU-Vertrags geschlossene Übereinkünfte, sofern der Rat nicht aufgrund der Artikel 4 und 9 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 30. Mai 2001 über den Zugang der Öffentlichkeit zu den Dokumenten des Europäischen Parlaments, des Rates und der Kommission (10) etwas anderes beschließt.
Das Inkrafttreten dieser Übereinkünfte wird im Amtsblatt bekannt gegeben.
(2) Sofern der Rat oder der AStV nichts anderes beschließt, wird Folgendes auf Veranlassung des Generalsekretärs oder des Stellvertretenden Generalsekretärs im Amtsblatt veröffentlicht:
a)
dem Rat von einem Mitgliedstaat gemäß Artikel 67 Absatz 1 des EG-Vertrags unterbreitete Initiativen;
b)
dem Rat von einem Mitgliedstaat gemäß Artikel 34 Absatz 2 des EU-Vertrags unterbreitete Initiativen;
c)
gemeinsame Standpunkte im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags;
d)
Richtlinien, die nicht unter Artikel 254 Absätze 1 und 2 des EG-Vertrags fallen, Entscheidungen, die nicht unter Artikel 254 Absatz 1 des EG-Vertrags fallen, sowie Empfehlungen und Stellungnahmen.
(3) Der Rat oder der AStV entscheidet von Fall zu Fall einstimmig, ob auf Veranlassung des Generalsekretärs oder des Stellvertretenden Generalsekretärs gemeinsame Strategien, gemeinsame Aktionen und gemeinsame Standpunkte im Sinne des Artikels 12 des EU-Vertrags im Amtsblatt zu veröffentlichen sind.
(4) Der Rat oder der AStV entscheidet von Fall zu Fall unter Berücksichtigung der etwaigen Veröffentlichung des Basisrechtsaktes, ob Folgendes auf Veranlassung des Generalsekretärs oder des Stellvertretenden Generalsekretärs im Amtsblatt zu veröffentlichen ist:
a)
Maßnahmen zur Durchführung der gemeinsamen Aktionen im Sinne des Artikels 12 des EU-Vertrags;
b)
gemeinsame Aktionen, gemeinsame Standpunkte und alle anderen Beschlüsse auf der Grundlage einer gemeinsamen Strategie, wie dies in Artikel 23 Absatz 2 erster Gedankenstrich des EU-Vertrags vorgesehen ist;
c)
etwaige Maßnahmen zur Durchführung von Beschlüssen im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags sowie etwaige Maßnahmen zur Durchführung von Übereinkommen, die vom Rat gemäß Artikel 34 Absatz 2 des EU-Vertrags ausgearbeitet werden;
d)
sonstige Rechtsakte wie Beschlüsse oder Entschließungen.
(5) Wird im Rahmen eines zwischen den Gemeinschaften und einem oder mehreren Staaten oder internationalen Organisationen geschlossenen Abkommens ein Organ mit Beschlussfassungsbefugnis eingesetzt, so entscheidet der Rat zum Zeitpunkt des Abschlusses dieses Abkommens, ob die Beschlüsse dieses Organs im Amtsblatt zu veröffentlichen sind.
Artikel 18
Notifikation der Rechtsakte
(1) Richtlinien, die nicht unter Artikel 254 Absätze 1 und 2 des EG-Vertrags fallen, und Entscheidungen, die nicht unter Artikel 254 Absatz 1 des EG-Vertrags fallen, werden denjenigen, für die sie bestimmt sind, vom Generalsekretär, dem Stellvertretenden Generalsekretär oder einem in ihrem Namen handelnden Generaldirektor notifiziert.
(2) Folgende Rechtsakte werden, wenn sie nicht im Amtsblatt veröffentlicht werden, denjenigen, für die sie bestimmt sind, von dem Generalsekretär, dem Stellvertretenden Generalsekretär oder einem in ihrem Namen handelnden Generaldirektor notifiziert:
a)
Empfehlungen;
b)
gemeinsame Strategien, gemeinsame Aktionen und gemeinsame Standpunkte im Sinne des Artikels 12 des EU-Vertrags;
c)
gemeinsame Standpunkte im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags;
d)
Maßnahmen zur Durchführung von Rechtsakten, die auf der Grundlage der Artikel 12 und 34 des EU-Vertrags angenommen werden.
(3) Der Generalsekretär, der Stellvertretende Generalsekretär oder ein in ihrem Namen handelnder Generaldirektor übermittelt den Regierungen der Mitgliedstaaten und der Kommission Ausfertigungen der Richtlinien des Rates, die nicht unter Artikel 254 Absätze 1 und 2 des EG-Vertrags fallen, sowie die Entscheidungen und Empfehlungen des Rates.
Artikel 19 (11)
AStV, Ausschüsse und Arbeitsgruppen
(1) Dem AStV obliegt es, die Arbeiten des Rates vorzubereiten und die ihm vom Rat übertragenen Aufgaben auszuführen. Er achtet in jedem Falle (12) auf die Kohärenz der Politiken und Maßnahmen der Europäischen Union wie auch darauf, dass Folgendes beachtet wird:
a)
die Grundsätze der Legalität, der Subsidiarität, der Verhältnismäßigkeit und der Begründungspflicht bei Rechtsakten;
b)
die Vorschriften über die Befugnisse der Organe und Einrichtungen der Union;
c)
die Haushaltsbestimmungen;
d)
Verfahrensregeln, Transparenz und redaktionelle Qualität.
(2) Alle Punkte auf der Tagesordnung einer Ratstagung werden vom AStV, sofern dieser nichts anderes beschließt, einer vorherigen Prüfung unterzogen. Der AStV bemüht sich, auf seiner Ebene Einvernehmen zu erzielen, so dass er den betreffenden Text dem Rat zur Annahme unterbreiten kann. Er sorgt dafür, dass die Dossiers dem Rat in angemessener Form vorgelegt werden, und legt dem Rat gegebenenfalls Leitlinien, Optionen oder Lösungsvorschläge vor. Im Falle der Dringlichkeit kann der Rat einstimmig beschließen, dass er ohne diese vorherige Prüfung berät.
(3) Vom AStV oder mit Zustimmung des AStV können Ausschüsse oder Arbeitsgruppen eingesetzt werden, um zuvor bestimmte vorbereitende Arbeiten oder Untersuchungen durchzuführen.
Das Generalsekretariat bringt das Verzeichnis der Vorbereitungsgremien auf den neuesten Stand und macht es öffentlich zugänglich. Nur die in diesem Verzeichnis aufgeführten Ausschüsse und Arbeitsgruppen dürfen als Vorbereitungsgremien des Rates zusammentreten.
(4) Den Vorsitz im AStV führt nach Maßgabe der Punkte, die auf seiner Tagesordnung stehen, der Ständige Vertreter oder der Stellvertreter des Ständigen Vertreters desjenigen Mitgliedstaates, der den Vorsitz im Rat wahrnimmt. Ein Delegierter dieses Mitgliedstaates nimmt auch den Vorsitz der in den Verträgen vorgesehenen Ausschüsse wahr, sofern der Rat nichts anderes beschließt. Dasselbe gilt, sofern der AStV nichts anderes beschließt, für die in Absatz 3 genannten Ausschüsse und Arbeitsgruppen.
(5) Bei der Vorbereitung der Tagungen des Rates in den Zusammensetzungen, in denen er einmal je Halbjahr im ersten Quartal zusammentritt, wird der Vorsitz in den Ausschüssen, mit Ausnahme des AStV, und in den Arbeitsgruppen, die im Halbjahr davor zusammentreten, von einem Delegierten desjenigen Mitgliedstaates geführt, der den Vorsitz auf den genannten Tagungen des Rates wahrzunehmen hat.
(6) Soll ein Dossier im Wesentlichen innerhalb eines bestimmten Halbjahres behandelt werden, so kann der Vertreter des Mitgliedstaats, der in diesem Halbjahr den Vorsitz führen wird, bereits im vorausgehenden Halbjahr in Sitzungen von anderen Ausschüssen als dem AStV und in Sitzungen von Gruppen den Vorsitz führen, wenn sie dieses Dossier erörtern. Über die praktische Durchführung dieses Absatzes treffen die beiden betreffenden Vorsitze eine Vereinbarung.
In dem besonderen Falle der Prüfung des Haushalts der Europäischen Gemeinschaften für ein bestimmtes Haushaltsjahr führt ein Vertreter des Mitgliedstaats, der im Rat den Vorsitz während des dem betreffenden Haushaltsjahr vorangehenden Halbjahres innehaben wird, in Sitzungen von anderen Vorbereitungsgremien des Rates als dem AStV, die die Tagesordnungspunkte des Rates im Zusammenhang mit der Prüfung des Haushaltsplans vorzubereiten haben, den Vorsitz. Dasselbe gilt mit Zustimmung des anderen Vorsitzes für den Vorsitz in Sitzungen des Rates zur Behandlung der betreffenden Haushaltsfragen. Die betreffenden Vorsitze setzen sich über die praktischen Vorkehrungen miteinander ins Benehmen.
(7) Im Einklang mit den einschlägigen nachstehenden Bestimmungen kann der AStV folgende Verfahrensbeschlüsse annehmen, sofern die entsprechenden Punkte mindestens drei Arbeitstage vor der jeweiligen Tagung auf seine Tagesordnung gesetzt wurden. Von dieser Frist kann der AStV nur einstimmig abweichen (13):
a)
Beschluss, dass eine Tagung des Rates an einem anderen Ort als Brüssel oder Luxemburg abgehalten wird (Artikel 1 Absatz 3);
b)
Genehmigung zur Vorlage einer Abschrift oder eines Auszugs eines Ratsdokuments vor Gericht (Artikel 6 Absatz 2);
c)
Beschluss, dass eine öffentliche Aussprache des Rates abgehalten wird oder eine bestimmte Beratung des Rates nicht öffentlich stattfindet (Artikel 8 Absatz 1 Buchstabe c sowie Absätze 2 und 3);
d)
Beschluss, dass das Abstimmungsergebnis und die in das Ratsprotokoll aufgenommenen Erklärungen in den in Artikel 9 Absatz 2 vorgesehenen Fällen öffentlich gemacht werden;
e)
Beschluss zur Anwendung des schriftlichen Verfahrens (Artikel 12 Absatz 1);
f)
Genehmigung oder Änderung des Ratsprotokolls (Artikel 13 Absätze 2 und 3);
g)
Beschluss, einen Text oder einen Rechtsakt im Amtsblatt zu veröffentlichen oder nicht zu veröffentlichen (Artikel 17 Absätze 2, 3 und 4);
h)
Beschluss, ein Organ oder eine Einrichtung zu hören, wenn eine solche Anhörung nicht in den Verträgen vorgesehen ist;
i)
Beschluss, eine Frist für die Anhörung eines Organs oder einer Einrichtung festzusetzen oder zu verlängern;
j)
Beschluss, die in Artikel 251 Absatz 7 des EG-Vertrags genannten Fristen zu verlängern;
k)
Genehmigung des Wortlauts eines Schreibens an ein Organ oder eine Einrichtung.
Artikel 20
Vorsitz und ordnungsgemäßer Ablauf der Beratungen
(1) Der Vorsitz sorgt für die Anwendung dieser Geschäftsordnung und den ordnungsgemäßen Ablauf der Aussprachen. Insbesondere beachtet der Vorsitz die Bestimmungen des Anhangs V zu den Arbeitsmethoden des erweiterten Rates und sorgt für ihre Einhaltung.
Um den ordnungsgemäßen Ablauf der Aussprachen sicherzustellen, kann er darüber hinaus, sofern der Rat nicht etwas anderes beschließt, jede geeignete Maßnahme treffen, um sicherzustellen, dass die verfügbare Zeit während der Sitzungen optimal genutzt wird, und insbesondere
a)
für die Behandlung eines speziellen Punktes die Zahl der während der Sitzung im Sitzungssaal anwesenden Delegationsmitglieder beschränken und entscheiden, ob ein Mithörsaal geöffnet werden darf oder nicht;
b)
die Reihenfolge der zu behandelnden Punkte bestimmen und die Zeit für deren Erörterung festlegen;
c)
die für die Erörterung eines speziellen Punktes vorgesehene Zeit strukturieren und insbesondere zu diesem Zweck die Redezeit der einzelnen Teilnehmer begrenzen und die Reihenfolge festlegen, in der sie das Wort ergreifen können;
d)
die Delegationen bitten, ihre Änderungsvorschläge zu dem zur Beratung vorliegenden Text bis zu einem bestimmten Zeitpunkt schriftlich vorzulegen, gegebenenfalls mit einer kurzen Erläuterung;
e)
die Delegationen, die zu einem bestimmten Punkt, Text oder Textteil eine übereinstimmende oder ähnliche Position haben, bitten, eine dieser Delegationen zu bestimmen, die in der Sitzung oder im Voraus schriftlich in ihrem Namen den Standpunkt darlegt, den diese Delegationen teilen.
(2) Unbeschadet der Bestimmungen des Artikels 19 Absätze 4, 5 und 6 sowie seiner Befugnisse und seiner politischen Gesamtverantwortung wird der Vorsitz von dem Vertreter des Mitgliedstaates unterstützt, der den nächsten Vorsitz wahrnehmen wird. Dieser handelt auf Ersuchen und auf Weisung des Vorsitzes, vertritt ihn im Bedarfsfall, nimmt ihm erforderlichenfalls gewisse Aufgaben ab und sorgt für die Kontinuität der Arbeit des Rates.
Artikel 21 (14) (15)
Berichte der Ausschüsse und Arbeitsgruppen
Unbeschadet der übrigen Bestimmungen dieser Geschäftsordnung organisiert der Vorsitz die Sitzungen der verschiedenen Ausschüsse und Arbeitsgruppen so, dass ihre Berichte vor der Tagung des AStV vorliegen, auf der sie geprüft werden.
Sofern nicht aus Dringlichkeitsgründen etwas anderes erforderlich ist, werden die Punkte, welche die Gesetzgebungstätigkeit im Sinne von Artikel 7 betreffen und zu denen der Ausschuss bzw. die Arbeitsgruppe seine bzw. ihre Arbeiten nicht spätestens fünf Arbeitstage vor der Tagung des AStV abgeschlossen hat, vom Vorsitz bis zu einer späteren Tagung des AStV zurückgestellt.
Artikel 22
Redaktionelle Qualität (16)
Um den Rat in seiner Aufgabe zu unterstützen, für die redaktionelle Qualität der von ihm erlassenen Rechtsakte Sorge zu tragen, hat der Juristische Dienst die Aufgabe, gemäß der Interinstitutionellen Vereinbarung vom 22. Dezember 1998 ‚Gemeinsame Leitlinien für die redaktionelle Qualität der gemeinschaftlichen Rechtsvorschriften‘ (17) rechtzeitig die redaktionelle Qualität der Vorschläge und Entwürfe von Rechtsakten zu überprüfen und dem Rat und seinen Gremien redaktionelle Vorschläge zu unterbreiten.
Während des gesamten Gesetzgebungsverfahrens achten diejenigen, die im Rahmen der Arbeiten des Rates Texte unterbreiten, besonders auf deren redaktionelle Qualität.
Artikel 23
Der Generalsekretär und das Generalsekretariat
(1) Der Rat wird von einem Generalsekretariat unterstützt, das einem Generalsekretär untersteht; diesem steht ein Stellvertretender Generalsekretär zur Seite, der für die organisatorische Leitung des Generalsekretariats verantwortlich ist. Der Generalsekretär und der Stellvertretende Generalsekretär werden vom Rat mit qualifizierter Mehrheit ernannt.
(2) Der Rat entscheidet über die Organisation des Generalsekretariats (18).
Unter der Aufsicht des Rates treffen der Generalsekretär und der Stellvertretende Generalsekretär alle erforderlichen Maßnahmen für das reibungslose Arbeiten des Generalsekretariats.
(3) Der Generalsekretär wird an der Gestaltung, der Koordinierung und der Überwachung der Kohärenz der Arbeiten des Rates und der Durchführung seines Achtzehnmonatsprogramms ständig eng beteiligt. Unter seiner Verantwortung und unter Federführung des Vorsitzes unterstützt er diesen bei der Ermittlung von Lösungen.
Gemäß den Bestimmungen des EU-Vertrags unterstützt der Generalsekretär den Rat und den Vorsitz in Fragen der Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik, unter anderem bei der Koordinierung der Arbeiten der Sonderbeauftragten.
Der Generalsekretär kann den Vorsitz gegebenenfalls ersuchen, einen Ausschuss oder eine Arbeitsgruppe - insbesondere im Bereich der Gemeinsamen Außen- und Sicherheitspolitik - einzuberufen oder einen Punkt auf die Tagesordnung eines Ausschusses oder einer Arbeitsgruppe zu setzen.
(4) Der Generalsekretär oder der Stellvertretende Generalsekretär legt dem Rat den Entwurf eines Haushaltsvoranschlags für die Ausgaben des Rates so frühzeitig vor, dass die in den Finanzvorschriften festgesetzten Fristen gewahrt werden können.
(5) Der Generalsekretär, der vom Stellvertretenden Generalsekretär unterstützt wird, hat die uneingeschränkte Verantwortung für die Verwaltung der in Einzelplan II - Rat - des Haushaltsplans aufgenommenen Mittel und ergreift alle erforderlichen Maßnahmen für deren einwandfreie Verwaltung. Er verwendet diese Mittel gemäß der für den Haushalt der Europäischen Gemeinschaften geltenden Haushaltsordnung.
Artikel 24
Sicherheit
Die Regelungen über die Sicherheit werden vom Rat mit qualifizierter Mehrheit angenommen.
Artikel 25
Aufgaben des Verwahrers von Abkommen und Übereinkommen
Wird der Generalsekretär für ein gemäß Artikel 24 des EU-Vertrags geschlossenes Abkommen oder ein zwischen der Gemeinschaft und einem oder mehreren Staaten oder internationalen Organisationen geschlossenes Abkommen, ein Übereinkommen zwischen Mitgliedstaaten oder ein Übereinkommen gemäß Artikel 34 des EU-Vertrags als Verwahrer benannt, so werden die Ratifikations-, Annahme- bzw. Genehmigungsurkunden zu diesen Abkommen oder Übereinkommen am Sitz des Rates hinterlegt.
In diesen Fällen nimmt der Generalsekretär die Aufgaben des Verwahrers wahr und trägt außerdem dafür Sorge, dass der Zeitpunkt des Inkrafttretens der betreffenden Abkommen oder Übereinkommen im Amtsblatt veröffentlicht wird.
Artikel 26
Vertretung vor dem Europäischen Parlament
Der Rat kann vor dem Europäischen Parlament oder einem seiner Ausschüsse durch den Vorsitz oder mit Zustimmung des Vorsitzes durch den nächsten Vorsitz oder durch den Generalsekretär vertreten werden. Im Auftrag des Vorsitzes kann sich der Rat vor diesen Ausschüssen auch durch seinen Generalsekretär, seinen Stellvertretenden Generalsekretär oder durch hohe Beamte des Generalsekretariats vertreten lassen.
Der Rat kann dem Europäischen Parlament seine Ansichten auch schriftlich mitteilen.
Artikel 27
Bestimmungen über die Form der Rechtsakte
Die Bestimmungen über die Form der Rechtsakte sind in Anhang VI enthalten.
Artikel 28
Für den Rat bestimmte Schreiben
Die für den Rat bestimmten Schreiben werden an den Präsidenten am Sitz des Rates gerichtet; die Anschrift lautet:
Rat der Europäischen Union
Rue de la Loi/Wetstraat 175
B-1048 Brüssel.
ANHANG I
LISTE DER RATSFORMATIONEN
1.
Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen (19);
2.
Wirtschaft und Finanzen (20);
3.
Justiz und Inneres (21);
4.
Beschäftigung, Sozialpolitik, Gesundheit und Verbraucherschutz;
5.
Wettbewerbsfähigkeit (Binnenmarkt, Industrie und Forschung) (22);
6.
Verkehr, Telekommunikation und Energie;
7.
Landwirtschaft und Fischerei;
8.
Umwelt;
9.
Bildung, Jugend und Kultur (23).
Jeder Mitgliedstaat entscheidet selbst darüber, auf welche Weise er sich gemäß Artikel 203 des EG-Vertrags vertreten lässt.
An derselben Ratsformation können mehrere Minister als Amtsinhaber teilnehmen, wobei die Tagesordnung und der Ablauf der Beratungen angepasst werden (24).
Im Falle des Rates ‚Allgemeine Angelegenheiten und Außenbeziehungen‘ lässt sich jede Regierung auf den verschiedenen Tagungen dieser Ratsformation von dem Minister oder Staatssekretär ihrer Wahl vertreten.
ANHANG II
SONDERBESTIMMUNGEN FÜR DEN ZUGANG DER ÖFFENTLICHKEIT ZU DOKUMENTEN DES RATES
Artikel 1
Anwendungsbereich
Jeder natürlichen oder juristischen Person wird vorbehaltlich der in der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 festgelegten Grundsätze, Bedingungen und Einschränkungen und der in diesem Anhang festgelegten Sonderbestimmungen Zugang zu Dokumenten des Rates gewährt.
Artikel 2
Konsultation bezüglich Dokumente Dritter
(1) In Anwendung des Artikels 4 Absatz 5 und des Artikels 9 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 ist - abgesehen von den Fällen, in denen nach Prüfung des Dokuments im Lichte des Artikels 4 Absätze 1, 2 und 3 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 feststeht, dass das Dokument nicht verbreitet wird - der betreffende Dritte zu konsultieren, wenn:
a)
das Dokument ein sensibles Dokument gemäß Artikel 9 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 ist,
b)
das Dokument aus einem Mitgliedstaat stammt und
dem Rat vor dem 3. Dezember 2001 vorgelegt wurde, oder
der betreffende Mitgliedstaat darum gebeten hat, es nicht ohne seine vorherige Zustimmung zu verbreiten.
(2) In allen anderen Fällen, in denen dem Rat ein Antrag auf Zugang zu einem in seinem Besitz befindlichen Dokument zugeht, das von Dritten erstellt wurde, konsultiert das Generalsekretariat in Anwendung von Artikel 4 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 den betreffenden Dritten, es sei denn, dass nach Prüfung des Dokuments in Anbetracht des Artikels 4 Absätze 1, 2 und 3 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 feststeht, dass das Dokument verbreitet wird bzw. dass es nicht verbreitet wird.
(3) Der Dritte wird schriftlich (einschließlich über E-Mail) konsultiert und erhält eine angemessene Antwortfrist unter Berücksichtigung der Frist nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001. In den Fällen nach Absatz 1 wird der Dritte gebeten, schriftlich Stellung zu nehmen.
(4) Fällt das Dokument nicht unter Absatz 1 Buchstabe a oder b und ist das Generalsekretariat aufgrund der ablehnenden Stellungnahme des Dritten nicht davon überzeugt, dass Artikel 4 Absatz 1 oder 2 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 anzuwenden ist, so wird der Rat mit der Angelegenheit befasst.
Erwägt der Rat die Freigabe des Dokuments, so wird der Dritte unverzüglich schriftlich über die Absicht des Rates unterrichtet, das Dokument nach einem Zeitraum von mindestens zehn Arbeitstagen freizugeben. Gleichzeitig wird der Dritte auf Artikel 243 des EG-Vertrags hingewiesen.
Artikel 3
Konsultationsersuchen anderer Organe oder Mitgliedstaaten
Konsultationsersuchen eines anderen Organs oder eines Mitgliedstaats zu einem ein Ratsdokument betreffenden Antrag sind per E-Mail an access@consilium.europa.eu oder per Telefax unter der Nummer (32-2) 281 63 61 an den Rat zu richten.
Das Generalsekretariat gibt seine Stellungnahme im Namen des Rates unverzüglich unter Berücksichtigung einer im Hinblick auf eine Entscheidung dieses Organs oder Mitgliedstaats einzuhaltenden Frist, spätestens aber binnen fünf Arbeitstagen ab.
Artikel 4
Aus den Mitgliedstaaten stammende Dokumente
Ein Antrag eines Mitgliedstaats nach Artikel 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 muss beim Generalsekretariat schriftlich eingereicht werden.
Artikel 5
Weiterleitung von Anträgen durch Mitgliedstaaten
Leitet ein Mitgliedstaat einen Antrag an den Rat weiter, so wird dieser Antrag gemäß den Artikeln 7 und 8 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 und den einschlägigen Bestimmungen dieses Anhangs bearbeitet. Wird der Zugang ganz oder teilweise verweigert, so wird dem Antragsteller mitgeteilt, dass ein etwaiger Zweitantrag unmittelbar an den Rat zu richten ist.
Artikel 6
Anschrift für die Einreichung von Anträgen
Anträge auf Zugang zu Dokumenten sind schriftlich zu richten an den Generalsekretär des Rates/Hohen Vertreter, Rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Brüssel oder per E-Mail an access@consilium.europa.eu oder per Telefax unter der Nummer (32-2) 281 63 61.
Artikel 7
Behandlung von Erstanträgen
Vorbehaltlich des Artikels 9 Absätze 2 und 3 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 werden Anträge auf Zugang zu einem Ratsdokument vom Generalsekretariat bearbeitet.
Artikel 8
Behandlung von Zweitanträgen
Vorbehaltlich des Artikels 9 Absätze 2 und 3 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 wird über Zweitanträge vom Rat entschieden.
Artikel 9
Kosten
Die Kosten für die Anfertigung und Übersendung von Kopien von Ratsdokumenten werden vom Generalsekretär festgesetzt.
Artikel 10
Öffentliches Register der Ratsdokumente
(1) Das Generalsekretariat ist dafür verantwortlich, das Register der Ratsdokumente öffentlich zugänglich zu machen.
(2) Zusätzlich zu den Verweisen auf Dokumente wird in dem Register vermerkt, welche nach dem 1. Juli 2000 erstellten Dokumente bereits für die Öffentlichkeit freigegeben wurden. Vorbehaltlich der Verordnung (EG) Nr. 45/2001 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 18. Dezember 2000 zum Schutz natürlicher Personen bei der Verarbeitung personenbezogener Daten durch die Organe und Einrichtungen der Gemeinschaft und zum freien Datenverkehr (25) und des Artikels 16 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 wird ihr Inhalt über das Internet zugänglich gemacht.
Artikel 11
Direkt öffentlich zugängliche Dokumente
(1) Dieser Artikel gilt für alle Dokumente des Rates, sofern sie nicht als Verschlusssache eingestuft sind und unbeschadet der Möglichkeit, einen schriftlichen Antrag gemäß Artikel 6 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 zu stellen.
(2) Im Sinne dieses Artikels bezeichnet der Ausdruck
-
‚Verteilung‘ die Weitergabe der endgültigen Fassung eines Dokuments an die Mitglieder des Rates, ihre Vertreter oder Beauftragten;
-
‚legislative Dokumente‘ Dokumente, die im Laufe der Verfahren zur Annahme von Gesetzgebungsakten - im Sinne von Artikel 7 der Geschäftsordnung - erstellt worden oder eingegangen sind.
(3) Das Generalsekretariat macht folgende Dokumente umgehend nach ihrer Verteilung der Öffentlichkeit zugänglich:
a)
weder vom Rat noch von einem Mitgliedstaat verfasste Dokumente, die von ihrem Verfasser oder mit dessen Zustimmung veröffentlicht wurden;
b)
vorläufige Tagesordnungen für Tagungen des Rates in seinen verschiedenen Zusammensetzungen;
c)
alle Texte, die vom Rat angenommen worden sind und die im Amtsblatt veröffentlicht werden sollen.
(4) Das Generalsekretariat kann ferner folgende Dokumente umgehend nach ihrer Verteilung der Öffentlichkeit zugänglich machen, vorausgesetzt, dass sie eindeutig nicht unter eine der Ausnahmen gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 fallen:
a)
vorläufige Tagesordnungen für Ausschuss- oder Arbeitsgruppensitzungen;
b)
andere Dokumente wie z. B. informatorische Vermerke, Berichte, Zwischenberichte und Berichte über den Stand der Beratungen im Rat oder in einem seiner Vorbereitungsgremien, in denen keine Standpunkte einzelner Delegationen wiedergegeben sind, mit Ausnahme von Gutachten und Beiträgen des Juristischen Dienstes.
(5) Zusätzlich zu den in den Absätzen 3 und 4 aufgeführten Dokumenten macht das Generalsekretariat folgende Rechtsetzungsdokumente umgehend nach ihrer Verteilung der Öffentlichkeit zugänglich:
a)
die Rechtsetzungsakte betreffenden Übermittlungsvermerke und Kopien von an den Rat gerichteten Schreiben anderer Organe oder Einrichtungen der Europäischen Union oder - vorbehaltlich des Artikels 4 Absatz 5 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 - eines Mitgliedstaats;
b)
dem Rat vorgelegte Dokumente, die unter einem Tagesordnungspunkt aufgeführt sind, der nach Artikel 8 der Geschäftsordnung mit den Worten ‚öffentliche Beratung‘ oder ‚öffentliche Aussprache‘ gekennzeichnet ist;
c)
dem AStV und/oder dem Rat vorgelegte Annahmevermerke (I/A- und A-Punkt-Vermerke) sowie die Entwürfe von Gesetzgebungsakten, auf die sie sich beziehen;
d)
vom Rat im Laufe des Verfahrens gemäß Artikel 251 des EG-Vertrags angenommene Beschlüsse und vom Vermittlungsausschuss gebilligte gemeinsame Entwürfe.
(6) Nach Annahme einer der in Absatz 5 Buchstabe d aufgeführten Beschlüsse oder der endgültigen Annahme des betreffenden Akts macht das Generalsekretariat alle mit diesem Akt zusammenhängenden Dokumente, die vor dem betreffenden Beschluss verfasst wurden und die nicht unter eine der Ausnahmen nach Artikel 4 Absätze 1 und 2 und Absatz 3 Unterabsatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1049/2001 fallen, wie informatorische Vermerke, Berichte, Zwischenberichte und Berichte über den Stand der Beratungen im Rat oder in einem seiner Vorbereitungsgremien (‚Beratungsergebnisse‘), mit Ausnahme von Gutachten und Beiträgen des Juristischen Dienstes, der Öffentlichkeit zugänglich.
Auf Verlangen eines Mitgliedstaats werden Dokumente, die unter Unterabsatz 1 fallen und den individuellen Standpunkt der Delegation dieses Mitgliedstaats im Rat wiedergeben, nicht im Rahmen dieses Beschlusses der Öffentlichkeit zugänglich gemacht.
ANHANG III
DURCHFÜHRUNGSVORSCHRIFTEN ZU DEN BESTIMMUNGEN ÜBER DIE STIMMENGEWICHTUNG IM RAT
Artikel 1
Zum Zwecke der Anwendung von Artikel 205 Absatz 4 des EG-Vertrags, Artikel 118 Absatz 4 des Euratom-Vertrags und Artikel 23 Absatz 2 Unterabsatz 3 sowie Artikel 34 Absatz 3 des EU-Vertrags gelten für die einzelnen Mitgliedstaaten folgende Bevölkerungszahlen für den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum 31. Dezember 2006:
Mitgliedstaat
Bevölkerung
(× 1 000)
Deutschland
82 500,8
Frankreich
62 370,8
Vereinigtes Königreich
60 063,2
Italien
58 462,4
Spanien
43 038,0
Polen
38 173,8
Niederlande
16 305,5
Griechenland
11 073,0
Portugal
10 529,3
Belgien
10 445,9
Tschechische Republik
10 220,6
Ungarn
10 097,5
Schweden
9 011,4
Österreich
8 206,5
Dänemark
5 411,4
Slowakei
5 384,8
Finnland
5 236,6
Irland
4 109,2
Litauen
3 425,3
Lettland
2 306,4
Slowenien
1 997,6
Estland
1 347,0
Zypern
749,2
Luxemburg
455,0
Malta
402,7
Insgesamt
461 324,0
Schwelle (62 %)
286 020,9
Artikel 2
(1) Die Mitgliedstaaten übermitteln dem Statistischen Amt der Europäischen Gemeinschaften vor dem 1. September jedes Jahres ihre Bevölkerungszahlen mit Stand vom 1. Januar des laufenden Jahres.
(2) Der Rat aktualisiert mit Wirkung vom 1. Januar jedes Jahres die in Artikel 1 genannten Zahlen auf der Grundlage der zum 30. September des Vorjahres beim Statistischen Amt der Europäischen Gemeinschaften verfügbaren Daten. Dieser Beschluss wird im Amtsblatt veröffentlicht.
ANHANG IV
1.
Bei der Anwendung der nachstehenden Bestimmungen der Geschäftsordnung werden im Falle von Beschlüssen, hinsichtlich deren ein Mitglied oder bestimmte Mitglieder des Rates oder des AStV gemäß den Verträgen nicht an der Abstimmung teilnehmen können, die Stimmen dieser Mitglieder nicht berücksichtigt:
a)
Artikel 1 Absatz 3 Unterabsatz 2 (Tagung an einem anderen Ort als Brüssel oder Luxemburg);
b)
Artikel 3 Absatz 7 (Aufnahme von Punkten in die Tagesordnung, die nicht auf der vorläufigen Tagesordnung stehen);
c)
Artikel 3 Absatz 8 (Beibehaltung eines A-Punkts, der andernfalls von der Tagesordnung hätte abgesetzt werden müssen, als B-Punkt);
d)
Artikel 5 Absatz 2 betreffend die Anwesenheit der Europäischen Zentralbank (Beratung in Abwesenheit der Europäischen Zentralbank);
e)
Artikel 9 Absatz 2 Unterabsatz 1 Buchstaben b und c sowie Unterabsätze 2 und 3 (Veröffentlichung der Abstimmungsergebnisse, der Erklärungen zur Stimmabgabe, der in das Ratsprotokoll aufgenommenen Erklärungen und der Punkte des Ratsprotokolls, die die Annahme eines gemeinsamen Standpunkts im Rahmen des Titels VI des EU-Vertrags betreffen; Veröffentlichung der Abstimmungsergebnisse, der Erklärungen zur Stimmabgabe, der in das Ratsprotokoll aufgenommenen Erklärungen und der Punkte des Ratsprotokolls, die andere als die in Absatz 2 genannten Fälle betreffen);
f)
Artikel 11 Absatz 1 Unterabsatz 2 (Einleitung eines Abstimmungsverfahrens);
g)
Artikel 12 Absatz 1 (Anwendung des schriftlichen Verfahrens);
h)
Artikel 14 Absatz 1 (Beschluss, ausnahmsweise auf der Grundlage von Schriftstücken und Entwürfen zu beraten und zu beschließen, die nicht in allen Sprachen vorliegen) (26);
i)
Artikel 17 Absatz 2 Buchstaben a und b (Nichtveröffentlichung im Amtsblatt einer von einem Mitgliedstaat gemäß Artikel 67 Absatz 1 des EG-Vertrags oder gemäß Artikel 34 Absatz 2 des EU-Vertrags unterbreiteten Initiative);
j)
Artikel 17 Absatz 2 Buchstaben c und d (Nichtveröffentlichung im Amtsblatt eines aufgrund von Artikel 34 des EU-Vertrags angenommenen gemeinsamen Standpunkts oder bestimmter Richtlinien, Beschlüsse, Empfehlungen und Stellungnahmen);
k)
Artikel 17 Absatz 4 Buchstabe c (Veröffentlichung im Amtsblatt von etwaigen Maßnahmen zur Durchführung oder Anwendung von Beschlüssen oder Übereinkommen im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags);
l)
Artikel 17 Absatz 5 (Veröffentlichung oder Nichtveröffentlichung im Amtsblatt von Beschlüssen eines durch ein internationales Abkommen eingesetzten Organs).
2.
Ein Mitglied des Rates oder des AStV kann die folgenden Bestimmungen der vorliegenden Geschäftsordnung nicht im Zusammenhang mit Beschlüssen geltend machen, hinsichtlich deren es gemäß den Verträgen nicht an der Abstimmung teilnehmen kann:
a)
Artikel 3 Absatz 8 (einem Mitglied des Rates offen stehende Möglichkeit zu beantragen, dass ein A-Punkt von der Tagesordnung abgesetzt wird);
b)
Artikel 11 Absatz 1 Unterabsatz 2 (einem Mitglied des Rates offen stehende Möglichkeit, die Einleitung eines Abstimmungsverfahrens zu beantragen);
c)
Artikel 11 Absatz 3 (einem Mitglied des Rates offen stehende Möglichkeit, sich Stimmrechte übertragen zu lassen);
d)
Artikel 14 Absatz 2 (jedem Mitglied des Rates offen stehende Möglichkeit, gegen eine Beratung Einspruch zu erheben, wenn der Wortlaut etwaiger Änderungsvorschläge nicht in der von ihm bezeichneten Sprache abgefasst ist).
ANHANG V
ARBEITSMETHODEN DES ERWEITERTEN RATES
Vorbereitung der Tagungen
1.
Der Vorsitz gewährleistet, dass ein Dossier nur dann von einer Gruppe oder von einem Ausschuss an den AStV überwiesen wird, wenn hinreichende Aussicht besteht, dass auf dieser Ebene Fortschritte erzielt oder die Positionen geklärt werden. Umgekehrt werden Dossiers nur dann an eine Gruppe oder einen Ausschuss zurückverwiesen, wenn dies erforderlich ist, und auf jeden Fall nur mit dem Auftrag, genau umschriebene Probleme zu lösen.
2.
Der Vorsitz ergreift die erforderlichen Maßnahmen, um die Arbeit in der Zeit zwischen den Tagungen voranzubringen. Mit Zustimmung der Gruppe bzw. des Ausschusses kann er z. B. auf möglichst effiziente Weise die erforderlichen Konsultationen zu speziellen Problemen führen, um dann der entsprechenden Gruppe bzw. dem entsprechenden Ausschuss eventuelle Lösungsmöglichkeiten zu unterbreiten. Er kann auch schriftliche Konsultationen führen, indem er die Delegationen ersucht, vor der nächsten Sitzung der Gruppe oder des Ausschusses schriftlich auf einen Vorschlag zu reagieren.
3.
Die Delegationen legen die Positionen, die sie auf einer bevorstehenden Tagung voraussichtlich vertreten werden, gegebenenfalls vor der Tagung schriftlich vor. Umfassen diese Positionen Vorschläge zur Änderung von Texten, so schlagen sie einen bestimmten Wortlaut vor. Soweit als möglich legen Delegationen, die dieselbe Position vertreten, gemeinsam schriftliche Beiträge vor.
4.
Der AStV vermeidet es, sich erneut mit Angelegenheiten zu befassen, die bereits im Rahmen der Vorbereitung seiner Tagung abschließend erörtert worden sind. Dies gilt insbesondere für I-Punkte, Informationen über die Organisation und die Reihenfolge der behandelten Punkte sowie Informationen über die Tagesordnung und die Organisation künftiger Tagungen des Rates. Soweit als möglich bringen die Delegationen Punkte unter ‚Sonstiges‘ im Rahmen der Vorbereitung der AStV-Tagungen und nicht im AStV selbst vor.
5.
Der Vorsitz übermittelt den Delegationen im Rahmen der Vorbereitung der AStV-Tagungen so rasch wie möglich alle Informationen, die für eine eingehende Vorbereitung dieser Tagungen erforderlich sind, einschließlich Informationen darüber, welches Ziel der Vorsitz am Ende der Erörterung der einzelnen Tagesordnungspunkte zu erreichen gedenkt. Andererseits fordert der Vorsitz gegebenenfalls die Delegationen auf, die anderen Delegationen im Rahmen der Vorbereitung der AStV-Tagungen über die Positionen zu informieren, die sie auf der AStV-Tagung zu vertreten gedenken. Auf dieser Grundlage stellt der Vorsitz die Tagesordnung des AStV endgültig auf. Wenn die Umstände dies erfordern, kann der Vorsitz die an den Arbeiten zur Vorbereitung der AStV-Tagungen beteiligten Gruppen häufiger einberufen.
Durchführung der Tagungen
6.
Es werden keine Punkte in die Tagesordnung des Rates aufgenommen, bei denen es lediglich um Erläuterungen durch die Kommission oder Mitglieder des Rates geht, außer wenn neue größere Initiativen erörtert werden sollen.
7.
Der Vorsitz vermeidet es, reine Informationspunkte auf die Tagesordnung des AStV zu setzen. Die entsprechenden Informationen (z. B. über die Ergebnisse der Beratungen in anderen Gremien, oder mit einem Drittstaat oder einem anderen Organ, über verfahrenstechnische oder organisatorische Fragen u. a.) sollten den Delegationen im Rahmen der Vorbereitung der AStV-Tagungen möglichst in schriftlicher Form übermittelt und auf den AStV-Tagungen nicht noch einmal gegeben werden.
8.
Zu Beginn einer Tagung erteilt der Vorsitz alle notwendigen weiteren Informationen über den Ablauf der Tagung und gibt insbesondere an, wie viel Zeit er jedem einzelnen Punkt zu widmen beabsichtigt. Er vermeidet lange Einleitungen und die Wiederholung von Informationen, die den Delegationen bereits bekannt sind.
9.
Zu Beginn der Erörterung einer inhaltlichen Frage teilt der Vorsitz den Delegationen mit, wie lange sie sich - abhängig von der Art der erforderlichen Erörterung - maximal hierzu äußern dürfen. In den meisten Fällen sollten die Wortbeiträge nicht länger als zwei Minuten dauern.
10.
Vollständige Tischumfragen sind grundsätzlich nicht zulässig; auf sie sollte nur unter besonderen Umständen und bei speziellen Fragen zurückgegriffen werden, wobei der Vorsitz eine Höchstzeit für die Wortbeiträge festlegt.
11.
Der Vorsitz lenkt so weit als möglich die Erörterungen, indem er insbesondere die Delegationen ersucht, auf Kompromisstexte oder spezielle Vorschläge zu reagieren.
12.
Der Vorsitz gibt während und am Ende der Tagung bzw. Sitzung keine langen Zusammenfassungen der Erörterungen und beschränkt sich darauf, kurz die erzielten Ergebnisse (in Bezug auf den Inhalt und/oder das Verfahren) festzuhalten.
13.
Die Delegationen tragen bereits von Vorrednern gemachte Ausführungen nicht noch einmal vor. Wortbeiträge sollen kurz und aufs Wesentliche beschränkt sein und den Kern einer Frage betreffen.
14.
Delegationen, die dieselbe Auffassung vertreten, werden ersucht, sich abzusprechen, so dass ein einziger Redner ihre gemeinsame Position zu einem speziellen Punkt vorträgt.
15.
Bei der Erörterung von Texten legen die Delegationen schriftlich konkrete Formulierungsvorschläge vor und beschränken sich nicht darauf, ihre Ablehnung eines bestimmten Vorschlags zum Ausdruck zu bringen.
16.
Wenn der Vorsitz nichts anderes angegeben hat, ergreifen die Delegationen nicht das Wort, um ihre Zustimmung zu einem bestimmten Vorschlag zum Ausdruck zu bringen; Stillschweigen gilt als grundsätzliche Zustimmung.
ANHANG VI
BESTIMMUNGEN ÜBER DIE FORM DER RECHTSAKTE
A. Form der Verordnungen
1.
Die gemeinsam vom Europäischen Parlament und vom Rat erlassenen Verordnungen sowie die Verordnungen des Rates enthalten
a)
in der Überschrift die Bezeichnung ‚Verordnung‘, eine Ordnungsnummer, den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
b)
die Formel ‚Das Europäische Parlament und der Rat der Europäischen Union‘ bzw. ‚Der Rat der Europäischen Union‘;
c)
die Angabe der Bestimmungen, aufgrund deren die Verordnung erlassen wird; voranzustellen sind die Worte ‚gestützt auf‘;
d)
den Hinweis auf die erfolgten Vorschläge sowie auf Stellungnahmen und Konsultationen;
e)
die Begründung der Verordnung; voranzustellen sind die Worte ‚in Erwägung nachstehender Gründe:‘; die Erwägungsgründe werden nummeriert;
f)
die Formel ‚haben folgende Verordnung erlassen‘ bzw. die Formel ‚hat folgende Verordnung erlassen‘, an die sich der Wortlaut der Verordnung anschließt.
2.
Die Verordnungen werden in Artikel eingeteilt, die gegebenenfalls zu Kapiteln oder Abschnitten zusammengefasst sind.
3.
Der letzte Artikel einer Verordnung bestimmt den Zeitpunkt des Inkrafttretens, falls dieser vor oder nach dem zwanzigsten auf die Veröffentlichung folgenden Tag liegt.
4.
Nach dem letzten Artikel einer Verordnung folgen
a)
i)
die Formel: ‚Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat‘
oder
ii)
für die Fälle, in denen ein Rechtsakt nicht für alle und in allen Mitgliedstaaten gilt, die Formel: ‚Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt gemäß dem Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft unmittelbar in den Mitgliedstaaten‘ (27);
b)
die Formel ‚Geschehen zu ... am ...‘; als Datum ist der Zeitpunkt einzusetzen, zu dem die Verordnung erlassen worden ist,
und
c)
im Falle
i)
einer gemeinsam vom Europäischen Parlament und vom Rat erlassenen Verordnung die Formel:
‚Im Namen des Europäischen Parlaments
Der Präsident‘
‚Im Namen des Rates
Der Präsident‘;
es folgen der Name des Präsidenten des Europäischen Parlaments und der Name des bei Annahme der Verordnung amtierenden Präsidenten des Rates;
ii)
einer Verordnung des Rates die Formel:
‚Im Namen des Rates
Der Präsident‘;
es folgt der Name des bei Annahme der Verordnung amtierenden Präsidenten des Rates.
B. Form der Richtlinien, Entscheidungen, Beschlüsse, Empfehlungen und Stellungnahmen (EG-Vertrag)
1.
Die gemeinsam vom Europäischen Parlament und vom Rat erlassenen Richtlinien, Entscheidungen und Beschlüsse sowie die Richtlinien und Entscheidungen des Rates tragen die Überschrift ‚Richtlinie‘ oder ‚Entscheidung‘ bzw. ‚Beschluss‘.
2.
Die Empfehlungen und Stellungnahmen des Rates tragen die Überschrift ‚Empfehlung‘ bzw. ‚Stellungnahme‘.
3.
Die unter Buchstabe A vorgesehenen Bestimmungen über die Verordnungen finden vorbehaltlich der anwendbaren Bestimmungen des EG-Vertrags sinngemäß auf die Richtlinien, Entscheidungen und Beschlüsse Anwendung.
C. Form der gemeinsamen Strategien des Europäischen Rates, gemeinsamen Aktionen und gemeinsamen Standpunkte nach Artikel 12 des EU-Vertrags
Die gemeinsamen Strategien, die gemeinsamen Aktionen und die gemeinsamen Standpunkte im Sinne des Artikels 12 des EU-Vertrags tragen als jeweilige Überschrift:
a)
die Bezeichnung ‚Gemeinsame Strategie des Europäischen Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/GASP), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
b)
die Bezeichnung ‚Gemeinsame Aktion des Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/GASP), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
c)
die Bezeichnung ‚Gemeinsamer Standpunkt des Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/GASP), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands.
D. Form der gemeinsamen Standpunkte, der Rahmenbeschlüsse, der Beschlüsse und Übereinkommen im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags
Die gemeinsamen Standpunkte, die Rahmenbeschlüsse, die Beschlüsse und die Übereinkommen im Sinne des Artikels 34 Absatz 2 des EU-Vertrags tragen als jeweilige Überschrift
a)
die Bezeichnung ‚Gemeinsamer Standpunkt des Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/JI), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
b)
die Bezeichnung ‚Rahmenbeschluss des Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/JI), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
c)
die Bezeichnung ‚Beschluss des Rates‘, eine Ordnungsnummer (Jahr/Nummer/JI), den Zeitpunkt der Annahme und die Bezeichnung des Gegenstands;
d)
die Bezeichnung ‚Übereinkommen des Rates gemäß Artikel 34 des Vertrags über die Europäische Union‘ und die Bezeichnung des Gegenstands.
“
Artikel 2
Dieser Beschluss wird am Tag seiner Annahme wirksam. Er wird im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.
Das erste Achtzehnmonatsprogramm des Rates wird für den Zeitraum ab Januar 2007 festgelegt.
Geschehen zu Brüssel am 15. September 2006.