NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1322/2006
ze dne 1. září 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1470/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1470/2001 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila konečná antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 66,1 % z dovozu elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (dále jen „CFL-i“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní šetření“).
(2)
Rada nařízením (ES) č. 866/2005 (3) na základě šetření podle článku 13 základního nařízení rozšířila konečná antidumpingová opatření uložená původním nařízením na dovozy téhož výrobku zasílané z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky.
1.2. Žádost o prozatímní přezkum
(3)
Dne 3. srpna 2004 Komise obdržela žádost podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, která se omezuje pouze na přezkum definice výrobku. Žádost podala společnost Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH, dovozce CFL-i vyráběných v Čínské lidové republice (dále jen „žadatel“). Žadatel dovážel CFL-i napájené stejnosměrným proudem (dále jen „DC-CFL-i“). Žadatel tvrdil, že DC-CFL-i mají odlišné základní technické i fyzické vlastnosti i odlišné konečné použití a využití než CFL-i napájené střídavým proudem (dále jen „AC-CFL-i“). Žadatel dále tvrdil, že pouze AC-CFL-i by měly být předmětem platných antidumpingových cel, neboť jen na ně bylo zaměřeno původní šetření. Žadatel proto požadoval, aby DC-CFL-i byly výslovně vyjmuty z působnosti antidumpingového cla a aby byla příslušným způsobem upravena definice dotyčného výrobku v původním nařízení. Žadatel rovněž požadoval, aby vyjmutí DC-CFL-i z definice výrobku mělo zpětnou účinnost.
1.3. Zahájení
(4)
Vzhledem k tomu, že po konzultaci s poradním výborem bylo zjištěno, že existuje dostatečný přímý důkaz, Komise ohlásila prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, jehož rozsah byl omezen na přezkum definice výrobku.
1.4. Šetření
(5)
Komise oficiálně informovala orgány Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), výrobce/vývozce v ČLR, dovozce ve Společenství, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, výrobce ve Společenství a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení šetření. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby sdělily své připomínky písemně a aby požádaly o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Komise si vyžádala od všech zúčastněných stran, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, a od všech ostatních společností, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, základní informace týkající se celkového obratu, hodnoty a objemu prodeje v Evropském společenství, výrobní kapacity, současné výroby, hodnoty a objemu celkového dovozu CFL-i a pouze DC-CFL-i. Komise prozkoumala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení, zda je potřeba upravit rozsah stávajících opatření.
(7)
Pět výrobců/vývozců v ČLR, jeden výrobce ve Společenství, jeden dovozce ve spojení s vývozcem/výrobcem v ČLR a 11 dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření spolupracovalo a předložilo základní informace uvedené výše v 6. bodě odůvodnění.
1.5. Období šetření
(8)
Obdobím šetření bylo období od 1. listopadu 2003 do 31. října 2004.
1.6. Poskytnutí informací
(9)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly učiněny tyto závěry. V souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, ve které mohly k těmto poskytnutým informacím zaujmout stanovisko.
(10)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny.
2. DOTYČNÝ VÝROBEK
(11)
Dotyčným výrobkem je, jak je definováno v článku 1 původního nařízení, CFL-i, v současnosti kódu KN ex 8539 31 90. CFL-i jsou elektronické kompaktní fluorescenční výbojky s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 255/2001 ze dne 7. února 2001 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu CFL-i pocházejících z ČLR (5) (dále jen „prozatímní nařízení“) a potvrzeno konečnými zjištěními v původním nařízení, dotyčný výrobek má nahrazovat obyčejné žárovky a lze jej instalovat do stejných objímek jako žárovky.
(12)
Zatímco během původního šetření byly zjištěny různé typy výrobků lišící se mimo jiné podle životnosti, výkonu a krytu výbojky, vstupní napětí nebylo šetřeno a ani na něj žádná ze zúčastněných stran během původního šetření neupozornila.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1. Metodika
(13)
Ve snaze určit, zda mají být DC-CFL-i a AC-CFL-i považovány za jeden výrobek nebo za dva různé výrobky, se posuzovalo, zda DC-CFL-i a AC-CFL-i mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a totéž konečné použití. S ohledem na to byla rovněž posuzována zaměnitelnost a hospodářská soutěž mezi AC-CFL-i a DC-CFL-i ve Společenství.
3.2. Základní fyzické a technické vlastnosti
(14)
Všechny CFL-i se skládají ze dvou základních součástí: jedné nebo několika trubic naplněných plynem a jednoho elektronického předřadníku. Elektronický předřadník v podstatě dodává do trubice naplněné plynem elektrony. Elektrony aktivují plyn, který vyzařuje energii ve formě světla.
(15)
Vstupní napětí pro AC-CFL-i a DC-CFL-i se však liší, v případě AC-CFL-i se jedná o střídavé a v případě DC-CFL-i o stejnosměrné napětí. V důsledku toho se musí elektronické předřadníky používané v DC-CFL-i skládat z jiných součástí než předřadníky používané v AC-CFL-i, neboť musí plnit i další funkci, kterou je měnit stejnosměrné napětí na střídavé, a zajišťovat tak produkci světla.
(16)
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že v původním šetření byl výrobek vyráběný ve srovnatelné zemi (Mexiko) považován za obdobný výrobek, i když CFL-i vyráběné v této zemi byly určeny pro nižší napětí. Proto by AC-CFL-i používané pro nižší napětí měly být rovněž považovány za tentýž výrobek jako DC-CFL-i. Je však třeba poznamenat, že i když je systém napětí v Mexiku jiný než systém ve Společenství, CFL-i vyráběné v Mexiku i CFL-i vyráběné ve Společenství fungují na střídavý proud. Obě mají naprosto shodné funkce, tj. nahrazují na příslušných trzích obyčejné žárovky.
(17)
V tomto přezkumu nespočívá rozdíl mezi oběma typy výbojek pouze v napětí jako ve výše uvedeném případě mexických výbojek, ale i ve struktuře napájení DC-CFL-i a AC-CFL-i, která vyžaduje použití různých součástí a propůjčuje tedy každému typu odlišné technické vlastnosti.
3.3. Základní konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(18)
Jak bylo uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, výrobek dotčený původním šetřením má sloužit jako náhrada obyčejných žárovek.
(19)
Na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a čínskými vyvážejícími výrobci představuje celková spotřeba trhu Společenství, pokud jde o DC-CFL-i, méně než 2 % celkové spotřeby CFL-i. Z toho plyne, že AC-CFL-i je nejdováženějším a nejpoužívanějším typem CFL-i na trhu Společenství, tzn. že téměř 100 % celkového dovozu a celkového prodeje Společenství představují AC-CFL-i.
(20)
Vzhledem k výše uvedenému jsou AC-CFL-i určeny jako náhrada nejpoužívanějších žárovek a lze je instalovat do stejných objímek jako žárovky. Jelikož DC-CFL-i nepoužívají stejné vstupní napětí, nebudou produkovat světlo, pokud budou použity ve stejné objímce jako obyčejné žárovky. V opačném případě, pokud jsou AC-CFL-i našroubovány do objímky napájené stejnosměrným proudem, nebudou produkovat světlo ani ony. Aby tedy bylo možné svítit pomocí DC-CFL-i, je potřeba napájení stejnosměrným proudem, a ke svícení AC-CFL-i je třeba napájení střídavým proudem.
(21)
Možnosti vyžití AC-CFL-i jsou uvedeny ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedná se o domácnosti, průmysl a velký počet komerčních objektů, jako jsou obchody a restaurace, zatímco DC-CFL-i toto využití kromě vzácných výjimek nemají. Uživatelé AC-CFL-i jsou většinou napojeni na veřejnou elektrickou síť, zatímco DC-CFL-i se používají v oblastech bez připojení na veřejnou elektrickou síť a počítají tedy hlavně s jinými zdroji energie (baterie, solární systémy, fotovoltaické panely). Používají se v izolovaných nebo venkovských oblastech v dolech, k osvětlování krytů, ke svícení v kempech, na lodích atd. Na základě toho bylo usouzeno, že DC-CFL-i nemohou nahrazovat obyčejné žárovky, a že tedy AC-CFL-i a DC-CFL-i nejsou vzájemně zaměnitelné.
(22)
Závěr je tedy takový, že ve smyslu původního nařízení jsou obyčejné žárovky považovány za žárovky s napájením střídavým proudem.
(23)
Výrobní odvětví Společenství navzdory výše uvedeným skutečnostem tvrdilo, že AC-CFL-i a DC-CFL-i mají totéž konečné použití, tj. vytvářet světlo. Měly by proto být považovány za jediný výrobek. V tomto ohledu výrobní odvětví přirovnávalo AC-CFL-i a DC-CFL-i k různým typům automobilů podle toho, zda používají benzinové nebo vznětové motory. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že oba typy automobilů mají tutéž funkci, tj. motorizovanou silniční přepravu osob, a jsou tedy považovány za jediný výrobek.
(24)
Kromě toho, že určování, zda automobily s benzinovými motory a automobily se vznětovými motory představují jediný výrobek, není předmětem tohoto prozatímního přezkumu, bylo však výše uvedené srovnání považováno za nevhodné, neboť se soustředilo na špatný parametr (motor). V tomto případě je relevantním parametrem to, zda výrobek má fyzické a technické vlastnosti k tvorbě světla, pokud je použit v objímce pro obyčejnou žárovku.
(25)
Některé strany tvrdily, že velmi omezený počet určitých modelů AC-CFL-i může fungovat jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud. Bylo shledáno, že tyto výbojky mají totéž konečné použití jako AC-CFL-i fungující pouze na střídavý proud. Jsou tedy považovány za výbojky, které se používají v případě napájení střídavým proudem.
(26)
Z výše uvedeného vyplývá, že AC-CFL-i a DC-CFL-i nejsou vzájemně zaměnitelné, a nemají proto totéž konečné použití.
3.4. Hospodářská soutěž mezi AC-CFL-i a DC-CFL-i
(27)
Jak bylo uvedeno výše, AC-CFL-i a DC-CFL-i se nepoužívají ve stejných oblastech a nejsou vzájemně zaměnitelné, ale dodávají se na různé trhy. V důsledku jejich specifického konečného použití mohou být DC-CFL-i zakoupeny pouze ve specializovaných obchodech nebo přímo od výrobců. Naopak AC-CFL-i mohou být zakoupeny ve většině obchodů pro širokou spotřebitelskou veřejnost.
(28)
Jediný spolupracující výrobce ES tvrdil, že v oblastech, kde je k dispozici střídavé napětí, se spotřebitelé mohou rozhodnout a vybavit se fotovoltaickými panely nebo solárními panely, které vyrábějí stejnosměrný proud. Tvrdil proto, že mezi DC-CFL-i a AC-CFL-i existuje hospodářská soutěž. Upozorňujeme, že volba mezi dvěma zdroji energie je volbou, která přesahuje rámec pouhého použití CFL-i z důvodu výše nezbytné investice a skutečnosti, že tato volba ovlivní veškeré elektřinou napájené přístroje v domě. Je tedy vysoce nepravděpodobné, že by investice do fotovoltaických panelů byla výsledkem pouze hospodářské soutěže mezi DC-CFL-I a AC-CFL-i. Rovněž je třeba poznamenat, že DC-CFL-i jsou dražší než AC-CFL-i, a proto se domníváme, že toto tvrzení postrádá ekonomickou logiku. Na základě toho musí být toto tvrzení zamítnuto.
(29)
Vzhledem k tomu, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nemohou být použity v téže rozvodné síti, docházíme k závěru, že mezi těmito typy neexistuje hospodářská soutěž.
3.5. Rozlišení mezi DC-CFL-i a AC-CFL-i
(30)
Někteří namítali, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nelze jasně rozlišit. V tomto ohledu poznamenáváme, že i když jak DC-CFL-i, tak AC-CFL-i spadají pod tentýž kód KN ex 8539 31 90, lze je snadno rozlišit. Ve skutečnosti lze pro odlišení DC-CFL-i od AC-CFL-i použít následující kritérium: DC-CFL-i našroubované do objímky napájené střídavým proudem, je-li přívod proudu zapnut, nevytvářejí světlo.
(31)
Kromě toho jsou DC-CFL-i zřetelně označeny, tj. nízkonapěťové napájení je na výrobku zřetelně vyznačeno, aby spotřebitelé nepoužili tyto výbojky v objímkách napájených střídavým proudem a nezničili je tak.
4. ZÁVĚR V OTÁZCE DEFINICE VÝROBKŮ
(32)
Výše uvedená zjištění ukazují, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nemají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a totéž konečné použití. Nejsou vzájemně zaměnitelné a na trhu Společenství si nekonkurují. Na základě toho se došlo k závěru, že DC-CFL-i a AC-CFL-i jsou dva různé výrobky a že antidumpingové clo vztahující se na dovoz CFL-i pocházejících z ČLR by nemělo být uplatňováno v případě dovozu DC-CFL-i. Z toho rovněž vyplývá, že DC-CFL-i nebyly předmětem původního šetření, i když to v původním nařízení nebylo výslovně uvedeno.
(33)
Na základě výše uvedených skutečností by působnost stávajících opatření měla být upřesněna prostřednictvím změny původního nařízení.
(34)
Vzhledem k tomu, že opatření uložená nařízením (ES) č. 1470/2001 byla nařízením (ES) č. 866/2005 rozšířena na dovoz CFL-i zasílaných z Vietnamu, Pákistánu a/nebo Filipín, ať již jsou prohlášeny za pocházející z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín či nikoli, mělo by toto nařízení být odpovídajícím způsobem upraveno.
5. ŽÁDOST O ZPĚTNÉ UPLATNĚNÍ
(35)
Na základě výše uvedených závěrů v 32. a 33. bodě odůvodnění, podle kterých DC-CFL-i nebyly součástí dotyčného výrobku v původním šetření, které vedlo k uložení antidumpingových opatření z dovozu CFL-i z ČLR, by upřesnění definice výrobku mělo mít zpětnou účinnost k datu uložení stávajících konečných antidumpingových cel.
(36)
Konečná antidumpingová cla zaplacená podle nařízení Rady (ES) č. 1470/2001 z dovozu CFL-i do Společenství by tedy měla být nahrazena za dovozní operace, které se týkaly DC-CFL-i. O náhradu je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a aniž jsou dotčeny vlastní zdroje Společenství, zejména čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (6),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1470/2001 se mění takto:
1.
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, kódu KN ex 8539 31 90 (kód TARIC 85393190*91 do 10. září 2004 a kód TARIC 85393190*95 od 11. září 2004), pocházejících z Čínské lidové republiky.“
2.
V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení (ES) č. 255/2001 na dovozy elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou ve stanovené výši konečného cla. Částky zajištěné prozatímním clem uloženým podle nařízení (ES) č. 255/2001 na dovoz výrobků firmy Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd se vyberou ve výši konečného cla stanoveného pro dovoz výrobků firmy Zhejiang Yankton Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC A241).“
Článek 2
V článku 1 nařízení (ES) č. 866/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1470/2001 ve výši 66,1 % z dovozu elektronických kompaktních výbojek fungujících na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, kódu KN ex 8539 31 90 (kód TARIC 85393190*91 do 10. září 2004 a kód TARIC 85393190*95 od 11. září 2004) a pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na elektronické kompaktní výbojky fungující na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, zasílané z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín, ať již jsou prohlášeny za pocházející z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín či nikoli (kód TARIC 85393190*92).“
Článek 3
1. Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 9. února 2001.
2. Antidumpingová cla zaplacená podle nařízení (ES) č. 1470/2001 od 9. února 2001 do dne vstupu tohoto nařízení v platnost se nahradí, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom, a zejména článek 7 uvedeného nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. září 2006.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1322/2006 DES RATES
vom 1. September 2006
zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren integrierter elektronischer Kompakt-Leuchtstofflampen (CFL-i) mit Ursprung in der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 3,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 (2) (nachstehend „ursprüngliche Verordnung“ genannt) führte der Rat nach einer Untersuchung (nachstehend „Ausgangsuntersuchung“ genannt) endgültige Antidumpingzölle von 0 % bis 66,1 % auf die Einfuhren integrierter elektronischer Kompakt-Leuchtstofflampen (nachstehend „CFL-i“ genannt) mit Ursprung in der Volksrepublik China ein.
(2)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 866/2005 (3) weitete der Rat nach einer Untersuchung gemäß Artikel 13 der Grundverordnung die mit der ursprünglichen Verordnung eingeführten endgültigen Antidumpingmaßnahmen auf die Einfuhren derselben, aus der Sozialistischen Republik Vietnam, der Islamischen Republik Pakistan und der Republik der Philippinen versandten Ware aus.
1.2 Antrag auf Interimsüberprüfung
(3)
Am 3. August 2004 wurde bei der Kommission ein Antrag gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 gestellt, der lediglich die Überprüfung der Warendefinition betraf. Der Antrag wurde von der Firma Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH (nachstehend „Antragsteller“ genannt) gestellt, die in der Volksrepublik China hergestellte CFL-i einführt. Der Antragsteller führte mit Gleichstrom betriebene CFL-i (nachstehend „DC-CFL-i“ genannt) ein. Er behauptete, dass sich die technischen und materiellen Grundeigenschaften sowie die Endverwendungen und die Verwendungszwecke der DC-CFL-i von denjenigen der mit Wechselstrom betriebenen CFL-i (nachstehend „AC-CFL-i“ genannt) unterscheiden. Die geltenden Antidumpingzölle sollten lediglich auf AC-CFL-i erhoben werden, da nur diese Gegenstand der Ausgangsuntersuchung gewesen seien. DC-CFL-i sollten ausdrücklich vom Anwendungsbereich des Antidumpingzolls ausgenommen und die Definition der betroffenen Ware in der ursprünglichen Verordnung entsprechend geändert werden. Der Ausschluss von DC-CFL-i aus der Warendefinition solle überdies rückwirkend erfolgen.
1.3 Einleitung
(4)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass ausreichende Anscheinsbeweise vorlagen, und veröffentlichte im Amtsblatt der Europäischen Union (4) eine Bekanntmachung über die Einleitung einer teilweisen Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung, die auf die Überprüfung der Warendefinition beschränkt ist.
1.4 Untersuchung
(5)
Die Kommission unterrichtete die Behörden der Volksrepublik China (nachstehend „VR China“ genannt), die chinesischen Hersteller/Ausführer, die bekanntermaßen betroffenen Einführer in der Gemeinschaft, die Hersteller in der Gemeinschaft und die Herstellerverbände in der Gemeinschaft offiziell über die Einleitung der Untersuchung. Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung des Verfahrens gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(6)
Die Kommission ersuchte alle bekanntermaßen betroffenen Parteien und alle anderen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung des Verfahrens gesetzten Fristen gemeldet hatten, grundlegende Informationen zu Gesamtumsatz, Verkaufswert und Verkaufsvolumen in der Europäischen Gemeinschaft, Produktionskapazität, tatsächliche Produktion, Wert und Menge der Einfuhren von CFL-i insgesamt und von DC-CFL-i im Besonderen vorzulegen. Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Beurteilung der Frage, ob der Anwendungsbereich der geltenden Maßnahmen geändert werden muss, für notwendig erachtete, und prüfte sie.
(7)
Fünf chinesische Hersteller/Ausführer, ein Hersteller in der Gemeinschaft, ein mit einem chinesischen Ausführer/Hersteller verbundener Einführer und elf unabhängige Einführer in der Gemeinschaft arbeiteten bei der Untersuchung mit und legten die unter Erwägungsgrund 6 genannten grundlegenden Informationen vor.
1.5 Untersuchungszeitraum
(8)
Die Untersuchung betraf den Zeitraum vom 1. November 2003 bis zum 31. Oktober 2004 (nachstehend „UZ“ genannt).
1.6 Unterrichtung
(9)
Die interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Fakten und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die vorliegenden Schlussfolgerungen gezogen wurden. Gemäß Artikel 20 Absatz 5 der Grundverordnung wurde den Parteien eine Frist eingeräumt, innerhalb deren sie nach der Unterrichtung Bemerkungen vorbringen konnten.
(10)
Nach Prüfung der mündlichen und schriftlichen Sachäußerungen der Parteien wurden die Feststellungen, wenn dies angezeigt erschien, entsprechend geändert.
2. BETROFFENE WARE
(11)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich im Sinne des Artikels 1 der ursprünglichen Verordnung um CFL-i, die derzeit unter dem KN-Code ex 8539 31 90 eingereiht werden. CFL-i sind elektronische Kompakt-Leuchtstofflampen mit einer oder mehreren Glasröhren, bei denen alle Leuchtelemente und elektronischen Bauteile am Lampensockel befestigt bzw. darin integriert sind. Wie unter Erwägungsgrund 11 der Verordnung (EG) Nr. 255/2001 der Kommission vom 7. Februar 2001 zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von CFL-i mit Ursprung in der VR China (5) (nachstehend „vorläufige Verordnung“ genannt) ausgeführt und durch die endgültigen Feststellungen in der ursprünglichen Verordnung bestätigt, soll die betroffene Ware normale Glühlampen ersetzen und passt in die gleichen Fassungen wie die Glühlampen.
(12)
Während der Ausgangsuntersuchung wurden zwar unterschiedliche Warentypen ermittelt, die sich unter anderem in Lebensdauer, Wattleistung und Gehäuse der Lampe unterscheiden, doch die unterschiedliche Eingangsspannung wurde weder geprüft, noch wurde sie von einer der interessierten Parteien während der Ausgangsuntersuchung angesprochen.
3. ERGEBNISSE DER UNTERSUCHUNG
3.1 Methodik
(13)
Um beurteilen zu können, ob DC-CFL-i und AC-CFL-i als eine einzige Ware oder als zwei unterschiedliche Waren anzusehen sind, wurde geprüft, ob DC-CFL-i und AC-CFL-i dieselben materiellen und technischen Grundeigenschaften und Endverwendungen aufweisen. In diesem Zusammenhang wurde auch überprüft, ob AC-CFL-i und DC-CFL-i untereinander austauschbar sind und inwiefern sie in der Gemeinschaft miteinander konkurrieren.
3.2 Materielle und technische Grundeigenschaften
(14)
Alle CFL-i bestehen aus zwei Hauptelementen: einer (oder mehreren) Gasentladungsröhre(n) und einem elektronischen Vorschaltgerät. Das elektronische Vorschaltgerät setzt Elektronen in die Gasentladungsröhre frei. Die Elektronen aktivieren das Gas, das seinerseits Energie in Form von Licht emittiert.
(15)
Allerdings weisen AC-CFL-i und DC-CFL-i unterschiedliche Eingangsspannungen auf: AC-CFL-i werden mit Wechselstrom, DC-CFL-i hingegen mit Gleichstrom betrieben. Das in DC-CFL-i verwendete Vorschaltgerät muss also aus anderen Bauteilen bestehen als das in AC-CFL-i verwendete, denn es muss als zusätzliche Funktion den Gleichstrom in Wechselstrom umwandeln, damit Licht erzeugt werden kann.
(16)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft machte geltend, dass in der Ausgangsuntersuchung die im Vergleichsland Mexiko hergestellte Ware als gleichartige Ware angesehen wurde, obgleich die in diesem Land hergestellten CFL-i für niedrigere Spannungen ausgelegt waren. Daher sollten an Niedrigspannungsnetze angeschlossene AC-CFL-i ebenfalls als den DC-CFL-i gleichartige Ware angesehen werden. Allerdings ist dazu anzumerken, dass sowohl die in Mexiko hergestellten CFL-i als auch die in der Gemeinschaft hergestellten CFL-i mit Wechselstrom betrieben werden, auch wenn in Mexiko eine andere Spannung als in der Gemeinschaft verwendet wird. Beide hatten genau dieselbe Funktion, nämlich normale Glühlampen auf den jeweiligen Märkten zu ersetzen.
(17)
Bei dieser Überprüfung geht es nicht nur um die unterschiedliche Spannung der beiden Lampentypen wie im oben genannten Fall der mexikanischen Lampen, sondern auch darum, dass für DC-CFL-i und AC-CFL-i verschiedene Netzgeräte verwendet werden, die aus unterschiedlichen Bauteilen bestehen, und dass die beiden Warentypen folglich unterschiedliche technische Eigenschaften aufweisen.
3.3 Grundlegende Endverwendungen und Austauschbarkeit
(18)
Wie unter Erwägungsgrund 11 vermerkt, soll die Ware, die Gegenstand der Ausgangsuntersuchung war, normale Glühlampen ersetzen.
(19)
Nach den vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft und den chinesischen ausführenden Herstellern vorgelegten Informationen entspricht der Gesamtverbrauch an DC-CFL-i auf dem Gemeinschaftsmarkt weniger als 2 % des Gesamtverbrauchs an CFL-i. Daraus folgt, dass es sich bei einem Großteil der Einfuhren von CFL-i um AC-CFL-i handelt und dass dies auch der auf dem Gemeinschaftsmarkt am häufigsten verkaufte Warentyp ist (auf AC-CFL-i entfallen nahezu 100 % der Gesamteinfuhren sowie der Gesamtverkäufe in der Gemeinschaft).
(20)
Deshalb ersetzen AC-CFL-i die am häufigsten verwendeten Glühlampen und passen auch in dieselben Fassungen wie diese. Da DC-CFL-i nicht die gleiche Eingangsspannung verwenden, können sie in einer Fassung für normale Glühlampen kein Licht erzeugen. Falls AC-CFL-i in eine Gleichstrom-Fassung geschraubt werden, wird ebenfalls kein Licht erzeugt. Zur Lichterzeugung wird für DC-CFL-i also Gleichstrom und für AC-CFL-i Wechselstrom benötigt.
(21)
Darüber hinaus werden AC-CFL-i von den unter Erwägungsgrund 110 der vorläufigen Verordnung aufgeführten Verwendern genutzt, d. h. von Privathaushalten, Unternehmen und einer Vielzahl von gewerblichen Einrichtungen wie Läden, Restaurants usw., während dies, von einigen wenigen Ausnahmen abgesehen, auf DC-CFL-i nicht zutrifft. Die Verwender von AC-CFL-i verfügen in der Regel über einen Anschluss an das öffentliche Stromnetz, während DC-CFL-i verwendet werden, wenn kein öffentliches Stromnetz zur Verfügung steht und deshalb auf andere Energiequellen (Batterien, Solaranlagen, Fotovoltaikanlagen) zurückgegriffen werden muss. Sie finden Verwendung beim Bergbau in abgelegenen oder ländlichen Gebieten, zur Beleuchtung von Behelfsunterkünften, beim Zelten, auf Schiffen usw. Daher wurde festgestellt, dass DC-CFL-i normale Glühlampen nicht ersetzen können und dass AC-CFL-i und DC-CFL-i folglich nicht austauschbar sind.
(22)
Dies führt zu der Schlussfolgerung, dass im Sinne der ursprünglichen Verordnung normale Glühlampen als Lampen anzusehen sind, die mit Wechselstrom betrieben werden.
(23)
Dessen ungeachtet machte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft geltend, dass AC-CFL-i und DC-CFL-i die gleiche grundlegende Endverwendung, nämlich die Lichterzeugung, hätten. Daher sollten sie als eine einzige Ware angesehen werden. In diesem Zusammenhang verglich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft AC-CFL-i und DC-CFL-i mit verschiedenen Fahrzeugtypen, die entweder mit einem Benzin- oder einem Dieselmotor ausgestattet sind. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft argumentierte, dass beide Fahrzeugtypen dieselbe Funktion hätten, nämlich die motorisierte Personenbeförderung auf der Straße, und deshalb als eine einzige Ware anzusehen seien.
(24)
Ungeachtet der Tatsache, dass es bei dieser Interimsüberprüfung nicht um die Frage geht, ob Fahrzeuge mit Benzinmotor und Fahrzeuge mit Dieselmotor als eine einzige Ware anzusehen sind, wurde der oben genannte Vergleich nicht als treffend angesehen, weil er den Schwerpunkt auf den falschen Parameter (den Motor) legt. Im vorliegenden Fall ist der relevante Parameter die Frage, ob die Ware über die materiellen und technischen Eigenschaften verfügt, um in einer Fassung für normale Glühlampen Licht zu erzeugen.
(25)
Einige Parteien behaupteten, dass eine sehr begrenzte Anzahl spezifischer Modelle von AC-CFL-i sowohl mit Wechselstrom als auch mit Gleichstrom betrieben werden könnte. Es hat sich herausgestellt, dass diese Lampen dieselben Endverwendungen aufweisen wie AC-CFL-i, die nur mit Wechselstrom funktionieren. Sie werden daher als Lampen angesehen, die mit Wechselstrom betrieben werden.
(26)
Aus den dargelegten Gründen sind AC-CFL-i und DC-CFL-i nicht austauschbar und weisen daher nicht dieselben Endverwendungen auf.
3.4 Wettbewerb zwischen AC-CFL-i und DC-CFL-i
(27)
Wie oben erläutert werden AC-CFL-i und DC-CFL-i nicht für dieselben Zwecke verwendet. Sie sind daher nicht austauschbar, sondern bedienen unterschiedliche Märkte. Außerdem können DC-CFL-i aufgrund ihrer spezifischen Endverwendungen nur in Spezialgeschäften oder direkt beim Hersteller erworben werden. Im Gegensatz dazu sind AC-CFL-i in den meisten Geschäften erhältlich, die Massenartikel führen.
(28)
Der einzige kooperierende EU-Hersteller machte geltend, dass Verbraucher in Bereichen, in denen Wechselstrom zur Verfügung steht, die Möglichkeit haben, Fotovoltaik- und Solaranlagen installieren zu lassen, die Gleichstrom liefern. In diesem Fall würden DC-CFL-i und AC-CFL-i miteinander konkurrieren. Dazu ist anzumerken, dass die Wahl zwischen zwei Energiequellen eine Entscheidung ist, die weit über die Frage hinaus geht, welche CFL-i verwendet werden. Gründe dafür sind die Höhe der erforderlichen Investitionen und die Tatsache, dass von dieser Entscheidung alle Elektrogeräte im Haushalt betroffen sind. Es ist daher äußerst unwahrscheinlich, dass eine Investition in Fotovoltaikanlagen lediglich auf den Wettbewerb zwischen DC-CFL-i und AC-CFL-i zurückzuführen ist. Im Übrigen sind DC-CFL-i teurer als AC-CFL-i, der Einwand entbehrt deshalb der wirtschaftlichen Logik. Aus diesen Gründen musste das Vorbringen zurückgewiesen werden.
(29)
Da DC-CFL-i und AC-CFL-i nicht mit demselben Stromnetz verwendet werden können, wird der Schluss gezogen, dass diese beiden Typen von CFL-i nicht miteinander konkurrieren.
3.5 Unterscheidung zwischen AC-CFL-i und DC-CFL-i
(30)
Es wurde eingewandt, dass DC-CFL-i und AC-CFL-i nicht eindeutig voneinander unterschieden werden können. Dazu ist anzumerken, dass DC-CFL-i und AC-CFL-i leicht zu unterscheiden sind, obwohl beide unter den KN-Code ex 8539 31 90 eingereiht sind. Zur Unterscheidung kann folgendes Kriterium angewandt werden: DC-CFL-i erzeugen kein Licht, wenn sie in Wechselstrom-Fassungen geschraubt und eingeschaltet werden.
(31)
Außerdem sind DC-CFL-i eindeutig gekennzeichnet, d. h., die niedrige Eingangsspannung ist auf der Ware deutlich angegeben, um zu verhindern, dass der Verbraucher diese Lampen in Wechselstrom-Fassungen verwendet und sie damit unbrauchbar macht.
4. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR WARENDEFINITION
(32)
Die oben genannten Feststellungen zeigen, dass DC-CFL-i und AC-CFL-i nicht die gleichen materiellen und technischen Grundeigenschaften aufweisen und dass auch ihre grundlegenden Endverwendungen unterschiedlich sind. Sie sind nicht austauschbar und konkurrieren auf dem Gemeinschaftsmarkt nicht miteinander. Daher wird der Schluss gezogen, dass es sich bei DC-CFL-i und AC-CFL-i um zwei verschiedene Waren handelt und dass der geltende Antidumpingzoll auf Einfuhren von CFL-i mit Ursprung in der VR China nicht auf Einfuhren von DC-CFL-i erhoben werden sollte. DC-CFL-i waren mithin auch nicht Gegenstand der Ausgangsuntersuchung, auch wenn dies in der ursprünglichen Verordnung nicht ausdrücklich erwähnt wurde.
(33)
Aus den genannten Gründen sollte der Anwendungsbereich der geltenden Maßnahmen durch eine Änderung der ursprünglichen Verordnung präzisiert werden.
(34)
Da die mit der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 eingeführten Maßnahmen durch die Verordnung (EG) Nr. 866/2005 ausgeweitet wurden auf Einfuhren von aus Vietnam, Pakistan und/oder den Philippinen versandten CFL-i, ob als Ursprungszeugnis Vietnams, Pakistans oder der Philippinen angemeldet oder nicht, sollte auch diese Verordnung entsprechend geändert werden.
5. ANTRAG AUF RÜCKWIRKENDE ANWENDUNG
(35)
Aufgrund der unter den Erwägungsgrunden 32 und 33 dargelegten Schlussfolgerung, dass DC-CFL-i während der Ausgangsuntersuchung, aufgrund deren Antidumpingmaßnahmen auf Einfuhren von CFL-i aus der VR China eingeführt wurden, nicht zu der betroffenen Ware zählten, sollte die Präzisierung der Warendefinition rückwirkend bis zum Zeitpunkt der Einführung der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen gelten.
(36)
Folglich sollten die gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 auf Einfuhren von CFL-i in die Gemeinschaft gezahlten endgültigen Antidumpingzölle für Einfuhrgeschäfte mit DC-CFL-i erstattet werden. Zu beantragen ist die Erstattung bei den einzelstaatlichen Zollbehörden im Einklang mit den einzelstaatlichen Zollvorschriften und unbeschadet der Eigenmittel der Gemeinschaft und insbesondere des Artikels 7 Absatz 1 der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1150/2000 des Rates vom 22. Mai 2000 zur Durchführung des Beschlusses 94/728/EG, Euratom über das System der Eigenmittel der Gemeinschaften (6) -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 wird wie folgt geändert:
1.
Artikel 1 Absatz 1 erhält folgende Fassung:
„(1) Auf die Einfuhren elektronischer, mit Wechselstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen (einschließlich elektronischer, sowohl mit Wechselstrom als auch mit Gleichstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen) mit einer oder mehreren Glasröhren, bei denen alle Leuchtelemente und elektronischen Bauteile am Lampensockel befestigt bzw. darin integriert sind, des KN-Codes ex 8539 31 90 (TARIC-Code 85393190*91 bis 10. September 2004 und TARIC-Code 85393190*95 seit dem 11. September 2004) mit Ursprung in der Volksrepublik China wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.“
2.
Artikel 2 Absatz 1 erhält folgende Fassung:
„(1) Die Sicherheitsleistungen im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 255/2001 für die vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren elektronischer, mit Wechselstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen (einschließlich elektronischer, sowohl mit Wechselstrom als auch mit Gleichstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen) mit einer oder mehreren Glasröhren, bei denen alle Leuchtelemente und elektronischen Bauteile am Lampensockel befestigt bzw. darin integriert sind, mit Ursprung in der Volksrepublik China, werden bis zur Höhe des endgültigen Zolls vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 255/2001 für die vorläufigen Antidumpingzölle auf die Einfuhren der Ware, die von Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd, hergestellt wurde, werden bis zur Höhe des endgültigen Zolls vereinnahmt, der auf die Einfuhren der von Zhejiang Yankon Group Co., Ltd, hergestellten Ware eingeführt wird (TARIC-Zusatzcode A241).“
Artikel 2
Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 866/2005 erhält folgende Fassung:
„(1) Der endgültige Antidumpingzoll in Höhe von 66,1 %, der mit der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 auf die Einfuhren von elektronischen, mit Wechselstrom betriebenen Kompakt-Leuchtstofflampen (einschließlich elektronischer, sowohl mit Wechselstrom als auch mit Gleichstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen) mit einer oder mehreren Glasröhren, bei denen alle Leuchtelemente und elektronischen Bauteile am Lampensockel befestigt bzw. darin integriert sind, des KN-Codes ex 8539 31 90 (TARIC-Code 85393190*91 bis 10. September 2004 und TARIC-Code 85393190*95 seit dem 11. September 2004) mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt wurde, wird auf die Einfuhren von aus Vietnam, Pakistan und/oder den Philippinen versandten elektronischen, mit Wechselstrom betriebenen Kompakt-Leuchtstofflampen (einschließlich elektronischer, sowohl mit Wechselstrom als auch mit Gleichstrom betriebener Kompakt-Leuchtstofflampen) mit einer oder mehreren Glasröhren, bei denen alle Leuchtelemente und elektronischen Bauteile am Lampensockel befestigt bzw. darin integriert sind, ob als Ursprungszeugnis Vietnams, Pakistans oder der Philippinen angemeldet oder nicht (TARIC-Code 85393190*92), ausgeweitet.“
Artikel 3
(1) Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt mit Wirkung vom 9. Februar 2001.
(2) Von der Erstattung von Antidumpingzöllen, die im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 1470/2001 zwischen dem 9. Februar 2001 und dem Zeitpunkt des Inkrafttretens der vorliegenden Verordnung gezahlt wurden, bleiben die Bestimmungen der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1150/2000 und insbesondere deren Artikel 7 unberührt.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 1. September 2006.