ROZHODNUTÍ RADY 2008/976/SVV
ze dne 16. prosince 2008
o Evropské soudní síti
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 31 a čl. 34 odst. 2 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na podnět Belgického království, České republiky, Estonské republiky, Španělského království, Francouzské republiky, Italské republiky, Lucemburského velkovévodství, Nizozemského království, Rakouské republiky, Polské republiky, Portugalské republiky, Republiky Slovinsko, Slovenské republiky a Švédského království,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Společnou akcí 98/428/SVV (2) zřídila Rada Evropskou soudní síť, která prokázala svou prospěšnost při usnadňování justiční spolupráce v trestních věcech.
(2)
V souladu s článkem 6 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie (3) se vzájemná právní pomoc uskutečňuje prostřednictvím přímých kontaktů mezi příslušnými justičními orgány. Tato decentralizace vzájemné právní pomoci se nyní provádí v široké míře.
(3)
Postupně se provádí zásada vzájemného uznávání soudních rozhodnutí v trestních věcech. Nepotvrzuje pouze zásadu přímých kontaktů mezi příslušnými justičními orgány, ale rovněž urychluje postupy a činí je plně justičními.
(4)
Dopad těchto změn na justiční spolupráci dále vzrostl v důsledku rozšíření Evropské unie v letech 2004 a 2007. V důsledku tohoto vývoje je Evropská soudní síť ještě potřebnější než v době svého vytvoření, a proto by měla být posílena.
(5)
Rozhodnutím 2002/187/SVV (4) Rada zřídila Evropskou jednotku pro soudní spolupráci (Eurojust) za účelem zlepšení koordinace a spolupráce mezi příslušnými orgány členských států. V rozhodnutí 2002/187/SVV se stanoví, že Eurojust udržuje velmi úzké vztahy s Evropskou soudní sítí, založené na vzájemných konzultacích a doplňkovosti.
(6)
Pět let souběžné existence Eurojustu a Evropské soudní sítě prokázalo potřebu zachovat obě struktury a zároveň potřebu vyjasnit jejich vzájemné vztahy.
(7)
Nic v tomto rozhodnutí by nemělo být vykládáno tak, aby to ovlivnilo případnou nezávislost kontaktních míst podle vnitrostátního práva.
(8)
Je nezbytné posílit justiční spolupráci mezi členskými státy a umožnit pro tyto účely kontaktním místům Evropské soudní sítě a Eurojustu, aby mohly v případě potřeby kdykoli přímo a účinněji komunikovat prostřednictvím zabezpečeného telekomunikačního spojení.
(9)
Společná akce 98/428/SVV by proto měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Zřízení
Síť justičních kontaktních míst zřízená mezi členskými státy podle společné akce 98/428/SVV (dále jen „Evropská soudní síť“) provozuje i nadále činnost v souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 2
Složení
1. Evropská soudní síť je s přihlédnutím k ústavním pravidlům, právním tradicím a vnitřní struktuře každého členského státu zřizována z ústředních orgánů příslušných pro mezinárodní justiční spolupráci a z justičních nebo jiných příslušných orgánů majících zvláštní úkoly v rámci mezinárodní spolupráce.
2. Zřizuje se jedno nebo více kontaktních míst v každém členském státě v souladu s jeho vnitřními pravidly, vnitřním rozdělením pravomocí a se zřetelem na skutečné pokrytí celého území členského státu.
3. Každý členský stát jmenuje z kontaktních míst národního zpravodaje pro Evropskou soudní síť.
4. Každý členský stát jmenuje technického zpravodaje pro Evropskou soudní síť.
5. Každý členský stát zajistí, aby jeho kontaktní místa vykonávala funkce v oblasti justiční spolupráce v trestních věcech a z důvodu potřeby komunikace s kontaktními místy v ostatních členských státech měla kromě vlastního národního jazyka dostatečné znalosti dalšího jazyka Evropské unie.
6. Pokud byli v členském státě jmenováni styční zástupci podle společné akce Rady 96/277/SVV ze dne 22. dubna 1996 o rámci pro výměnu styčných soudců nebo státních zástupců ke zdokonalování soudní spolupráce mezi členskými státy Evropské unie (5) a plní funkce podobné funkcím kontaktních míst podle článku 4 tohoto rozhodnutí, napojí členský stát, který je jmenoval, tyto styčné zástupce na Evropskou soudní síť a na zabezpečené telekomunikační spojení podle článku 9 tohoto rozhodnutí postupem, který si tento členský stát stanoví.
7. Komise určí kontaktní místo pro oblasti, které spadají do její působnosti.
8. Evropská soudní síť má sekretariát, který odpovídá za správu sítě.
Článek 3
Způsob fungování sítě
Evropská soudní síť funguje zejména těmito třemi způsoby:
a)
usnadňuje vhodné propojení mezi kontaktními místy v různých členských státech tak, aby mohla plnit funkce podle článku 4;
b)
pořádá pravidelné schůze zástupců členských států postupem podle článků 5 a 6;
c)
v souladu s články 7, 8 a 9 nepřetržitě poskytuje určité množství základních aktualizovaných informací, zejména prostřednictvím vhodné telekomunikační sítě.
Článek 4
Funkce kontaktních míst
1. Kontaktní místa jsou aktivními prostředníky s úkolem usnadňovat justiční spolupráci mezi členskými státy zejména v potírání různých forem závažné trestné činnosti. Jsou k dispozici místním justičním a jiným příslušným orgánům ve svém vlastním členském státě, kontaktním místům v ostatních členských státech a místním justičním a jiným příslušným orgánům v ostatních členských státech k tomu, aby tyto orgány a kontaktní místa mohly navazovat ty nejvhodnější přímé kontakty.
V případě nutnosti mohou zaměstnanci kontaktních míst cestovat za účelem styku s kontaktními místy jiných členských států na základě dohody mezi příslušnými správními orgány.
2. Kontaktní místa poskytují nezbytné právní a praktické informace místním justičním orgánům ve svém vlastním členském státě, kontaktním místům v ostatních členských státech a místním justičním orgánům v ostatních členských státech tak, aby jim umožnila účinně připravovat žádosti o justiční spolupráci nebo justiční spolupráci obecně zdokonalovat.
3. Kontaktní místa se na příslušné úrovni a případně ve spolupráci s Evropskou sítí pro justiční vzdělávání podílejí na organizování odborného vzdělávání v oblasti justiční spolupráce a na jeho podpoře ve prospěch příslušných orgánů svého členského státu.
4. Národní zpravodaj kromě úkolů kontaktního místa uvedených v odstavcích 1 až 3 zejména:
a)
ve svém členském státě odpovídá za záležitosti související s interním fungováním sítě, včetně koordinace žádostí o informace a odpovědí poskytovaných příslušnými vnitrostátními orgány;
b)
nese hlavní odpovědnost za styk se sekretariátem Evropské soudní sítě, včetně účasti na schůzích uvedených v článku 6;
c)
vydává na žádost stanovisko k určení nových kontaktních míst.
5. Technický zpravodaj pro Evropskou soudní síť, který rovněž může být kontaktním místem uvedeným v odstavcích 1 až 4, zajišťuje, že informace související s jeho členským státem a uvedené v článku 7 jsou poskytovány a aktualizovány v souladu s článkem 8.
Článek 5
Účely a místa konání plenárních schůzí kontaktních míst
1. Účelem plenárních schůzí Evropské soudní sítě, na něž se zvou alespoň tři kontaktní místa z každého členského státu, je:
a)
umožnit kontaktním místům se vzájemně poznávat a vyměňovat si zkušenosti zejména o fungování sítě;
b)
vytvářet fórum pro diskusi o praktických a právních obtížích vznikajících členským státům v oblasti justiční spolupráce, především s ohledem na provádění opatření přijatých Evropskou unií.
2. Užitečné zkušenosti nabyté v rámci Evropské soudní sítě se předávají Radě a Komisi a slouží jako základ pro diskusi o možných legislativních změnách a praktických zlepšeních v oblasti mezinárodní justiční spolupráce.
3. Schůze uvedené v odstavci 1 jsou pořádány pravidelně a nejméně třikrát ročně. Jednou ročně se schůze může konat v prostorách Rady v Bruselu nebo v prostorách Eurojustu v Haagu. Na schůze pořádané v prostorách Rady a Eurojustu jsou zvána dvě kontaktní místa z každého členského státu.
Další schůze se mohou konat v členských státech, aby se kontaktní místa všech členských států setkala i s jinými orgány hostitelského členského státu než pouze s kontaktními místy a navštívila konkrétní subjekty v tomto členském státě, které plní úkoly v oblasti mezinárodní justiční spolupráce nebo jsou odpovědné za boj proti určitým formám závažné trestné činnosti. Kontaktní místa se účastní těchto schůzí na vlastní náklady.
Článek 6
Schůze zpravodajů
1. Národní zpravodajové pro Evropskou soudní síť se scházejí ad hoc nejméně jednou do roka a podle toho, jak členové pokládají za vhodné, na pozvání národního zpravodaje členského státu, který předsedá Radě, jenž rovněž zohlední žádosti členských států o setkání zpravodajů. Na těchto schůzích se projednávají zejména administrativní záležitosti týkající se sítě.
2. Techničtí zpravodajové pro Evropskou soudní síť se scházejí ad hoc nejméně jednou do roka a podle toho, jak členové pokládají za vhodné, na pozvání technického zpravodaje z členského státu, který předsedá Radě. Na těchto schůzích se projednávají otázky uvedené v čl. 4 odst. 5.
Článek 7
Obsah informací šířených uvnitř Evropské soudní sítě
Sekretariát Evropské soudní sítě zpřístupňuje kontaktním místům a příslušným justičním orgánům tyto informace:
a)
úplné údaje o kontaktních místech v každém členském státě, případně s vysvětlením jejich působnosti na vnitrostátní úrovni;
b)
nástroj informační technologie umožňující dožadujícímu či vydávajícímu orgánu členského státu určit orgán příslušný v jiném členském státě pro přijetí a výkon jeho žádosti a rozhodnutí o justiční spolupráci, a to i ohledně nástrojů uvádějících v účinek zásadu vzájemného uznávání;
c)
stručné právní a praktické informace týkající se justičních a procesních systémů v členských státech;
d)
znění významných právních nástrojů a v případě platných úmluv znění prohlášení a výhrad.
Článek 8
Aktualizace informací
1. Informace šířené uvnitř Evropské soudní sítě jsou neustále aktualizovány.
2. Každý členský stát ověřuje správnost údajů obsažených v systému a okamžitě informuje sekretariát Evropské soudní sítě, jakmile musí být údaje týkající se některého ze čtyř písmen článku 7 změněny.
Článek 9
Telekomunikační prostředky
1. Sekretariát Evropské soudní sítě zajistí, aby informace poskytnuté podle článku 7 byly dostupné na neustále aktualizovaných internetových stránkách.
2. Zavede se zabezpečené telekomunikační spojení pro operativní činnosti kontaktních míst Evropské soudní sítě. Zřízení zabezpečeného telekomunikačního spojení je hrazeno ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Zřízení zabezpečeného telekomunikačního spojení umožní tok údajů a žádostí o justiční spolupráci mezi členskými státy.
3. Zabezpečené telekomunikační spojení podle odstavce 2 lze rovněž použít pro operační činnosti národních zpravodajů pro Eurojust, národních zpravodajů pro Eurojust pro otázky terorismu, národních členů Eurojustu a styčných zástupců jmenovaných Eurojustem. Spojení může být propojeno se systémem řízení případů Eurojustu, který je uveden v článku 16 rozhodnutí 2002/187/SVV.
4. Tento článek nelze vykládat tak, že by jím byly dotčeny přímé kontakty mezi příslušným justičními orgány stanovené v nástrojích pro justiční spolupráci, jako například v článku 6 Úmluvy o vzájemné pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie.
Článek 10
Vztahy mezi Evropskou soudní sítí a Eurojustem
Evropská soudní síť a Eurojust navzájem udržují velmi úzké vztahy, založené na vzájemných konzultacích a doplňkovosti, a to především mezi kontaktními místy členského státu, národním členem Eurojustu téhož členského státu a národními zpravodaji pro Eurojust a Evropskou soudní síť. V zájmu zajištění účinné spolupráce se přijmou tato opatření:
a)
Evropská soudní síť zpřístupní Eurojustu centralizované informace uvedené v článku 7 a zabezpečené telekomunikační spojení zřízené podle článku 9;
b)
kontaktní místa Evropské soudní sítě informují v jednotlivých případech svého národního člena o všech případech, které může Eurojust podle jejich mínění řešit lépe;
c)
národní členové Eurojustu se mohou na pozvání Evropské soudní sítě účastnit jejích schůzí.
Článek 11
Rozpočet
S cílem umožnit Evropské soudní síti plnění jejích úkolů obsahuje rozpočet Eurojustu část související s činnostmi sekretariátu Evropské soudní sítě.
Článek 12
Územní působnost
Spojené království písemně oznámí předsedovi Rady, pokud si bude přát uplatnit toto rozhodnutí na britské Normanské ostrovy a ostrov Man. Rozhodnutí o takové žádosti přijme Rada.
Článek 13
Zhodnocení fungování Evropské soudní sítě
1. Evropská soudní síť podává každý druhý rok od 24. prosince 2008 Evropskému parlamentu, Radě a Komisi písemnou zprávu o své činnosti a řízení.
2. Evropská soudní síť může ve zprávě uvedené v odstavci 1 rovněž uvést veškeré problémy související s bojem proti trestné činnosti v Evropské unii, jejichž význam vyplynul z činnosti Evropské soudní sítě, a rovněž může předložit návrhy na zlepšení justiční spolupráce v trestních věcech.
3. Evropská soudní síť může rovněž předložit jakoukoli zprávu či jakékoliv jiné informace o své činnosti, o které ji případně požádá Rada.
4. Na základě zprávy, kterou vypracuje Komise ve spolupráci s Evropskou soudní sítí, zhodnotí Rada každé čtyři roky od 24. prosince 2008 fungování Evropské soudní sítě.
Článek 14
Zrušení společné akce 98/428/SVV
Společná akce 98/428/SVV se zrušuje.
Článek 15
Nabytí účinku
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. prosince 2008.
BESCHLUSS 2008/976/JI DES RATES
vom 16. Dezember 2008
über das Europäische Justizielle Netz
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Europäische Union, insbesondere auf Artikel 31 und Artikel 34 Absatz 2 Buchstabe c,
gestützt auf die Initiative des Königreichs Belgien, der Tschechischen Republik, der Republik Estland, des Königreichs Spanien, der Französischen Republik, der Italienischen Republik, des Großherzogtums Luxemburg, des Königreichs der Niederlande, der Republik Österreich, der Republik Polen, der Portugiesischen Republik, der Republik Slowenien, der Slowakischen Republik und des Königreichs Schweden,
nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments (1),
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Der Rat hat durch die Gemeinsame Maßnahme 98/428/JI (2) das Europäische Justizielle Netz eingerichtet, das seinen Nutzen für die Erleichterung der justiziellen Zusammenarbeit in Strafsachen unter Beweis gestellt hat.
(2)
Nach Artikel 6 des Übereinkommens über die Rechtshilfe in Strafsachen zwischen den Mitgliedstaaten der Europäischen Union (3) erfolgt die Rechtshilfe im Wege unmittelbarer Kontakte zwischen den zuständigen Justizbehörden. Diese Dezentralisierung der Rechtshilfe ist nunmehr weitgehend umgesetzt.
(3)
Der Grundsatz der gegenseitigen Anerkennung gerichtlicher Entscheidungen in Strafsachen wird schrittweise umgesetzt. Er untermauert nicht nur den Grundsatz der unmittelbaren Kontakte zwischen den zuständigen Justizbehörden, sondern beschleunigt auch die Verfahren und verleiht ihnen einen gänzlich justiziellen Charakter.
(4)
Die Auswirkungen dieser Änderungen auf die justizielle Zusammenarbeit wurden durch die Erweiterung der Europäischen Union in den Jahren 2004 und 2007 noch verstärkt. Aufgrund dieser Entwicklung ist das Europäische Justizielle Netz sogar noch notwendiger als zur Zeit seiner Errichtung und sollte daher verstärkt werden.
(5)
Der Rat hat Eurojust durch den Beschluss 2002/187/JI (4) errichtet, um die Koordinierung und die Zusammenarbeit zwischen den zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten zu verbessern. Gemäß dem Beschluss 2002/187/JI soll Eurojust besonders enge Beziehungen zum Europäischen Justiziellen Netz unterhalten, die sich auf Konsultation und Komplementarität gründen.
(6)
In den fünf Jahren des Nebeneinanderbestehens von Eurojust und dem Europäischen Justiziellen Netz ist deutlich geworden, dass sowohl beide Strukturen beibehalten als auch ihre Beziehung zueinander klargestellt werden müssen.
(7)
Keine Bestimmung dieses Beschlusses sollte so ausgelegt werden, dass die Unabhängigkeit, die die Kontaktstellen nach einzelstaatlichem Recht besitzen dürfen, berührt wird.
(8)
Die justizielle Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten muss verstärkt und den Kontaktstellen des Europäischen Justiziellen Netzes und von Eurojust muss zu diesem Zweck ermöglicht werden, unmittelbar und effizienter durch eine gesicherte Telekommunikationsverbindung miteinander zu kommunizieren, wann immer dies nötig ist.
(9)
Die Gemeinsame Maßnahme 98/428/JI sollte daher aufgehoben und durch diesen Beschluss ersetzt werden -
BESCHLIESST:
Artikel 1
Einrichtung
Das durch die Gemeinsame Maßnahme 98/428/JI eingerichtete Netz justizieller Kontaktstellen zwischen den Mitgliedstaaten, im Folgenden „Europäisches Justizielles Netz“ genannt, setzt seine Tätigkeit im Einklang mit diesem Beschluss fort.
Artikel 2
Zusammensetzung
(1) Das Europäische Justizielle Netz setzt sich unter Berücksichtigung der verfassungsrechtlichen Vorschriften, der rechtlichen Traditionen und der internen Struktur jedes Mitgliedstaats aus den für die internationale justizielle Zusammenarbeit zuständigen Zentralbehörden, den Justizbehörden oder anderen zuständigen Behörden zusammen, die im Rahmen der internationalen Zusammenarbeit eigene Zuständigkeiten besitzen.
(2) Jeder Mitgliedstaat richtet nach Maßgabe seiner innerstaatlichen Vorschriften und der innerstaatlichen Zuständigkeiten eine oder mehrere Kontaktstellen ein, wobei er dafür Sorge trägt, dass sein gesamtes Hoheitsgebiet tatsächlich abgedeckt ist.
(3) Jeder Mitgliedstaat benennt unter den Kontaktstellen eine nationale Anlaufstelle für das Europäische Justizielle Netz.
(4) Jeder Mitgliedstaat richtet eine technische Anlaufstelle für das Europäische Justizielle Netz ein.
(5) Jeder Mitgliedstaat stellt sicher, dass seine Kontaktstellen Aufgaben in Bezug auf die justizielle Zusammenarbeit in Strafsachen wahrnehmen und angesichts des Erfordernisses, die Kommunikation zwischen diesen und den Kontaktstellen der anderen Mitgliedstaaten zu ermöglichen, neben der Landessprache über ausreichende Kenntnisse in einer anderen Sprache der Europäischen Union verfügen.
(6) Die Verbindungsrichter/-staatsanwälte im Sinne der Gemeinsamen Maßnahme 96/277/JI des Rates vom 22. April 1996 betreffend den Rahmen für den Austausch von Verbindungsrichtern/-staatsanwälten zur Verbesserung der justitiellen Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten der Europäischen Union (5) werden, soweit sie in einem Mitgliedstaat ernannt wurden und Aufgaben wahrnehmen, die den den Kontaktstellen nach Artikel 4 dieses Beschlusses übertragenen Aufgaben entsprechen, von dem Mitgliedstaat, der den Verbindungsrichter/-staatsanwalt ernannt hat, nach von diesem Mitgliedstaat festzulegenden Modalitäten an das Europäische Justizielle Netz und die gesicherte Telekommunikationsverbindung nach Artikel 10 dieses Beschlusses angeschlossen.
(7) Die Kommission benennt eine Kontaktstelle für die in ihre Zuständigkeit fallenden Bereiche.
(8) Das Europäische Justizielle Netz verfügt über ein Sekretariat, das für die Verwaltung des Netzes verantwortlich ist.
Artikel 3
Arbeitsweise des Netzes
Das Europäische Justizielle Netz arbeitet insbesondere auf dreierlei Weise:
a)
zur Wahrnehmung der Aufgaben nach Artikel 4 erleichtert es die Herstellung sachdienlicher Kontakte zwischen den Kontaktstellen der einzelnen Mitgliedstaaten;
b)
es hält nach Maßgabe der Artikel 5 und 6 regelmäßig Sitzungen der Vertreter der Mitgliedstaaten ab;
c)
es stellt nach Maßgabe der Artikel 7, 8 und 9 insbesondere über ein geeignetes Telekommunikationsnetz ständig eine Reihe grundlegender Angaben in aktualisierter Form zur Verfügung.
Artikel 4
Aufgaben der Kontaktstellen
(1) Die Kontaktstellen sind aktive Vermittler, die die justizielle Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten insbesondere bei der Verfolgung der schweren Kriminalität erleichtern sollen. Sie stehen den örtlichen Justizbehörden und den anderen zuständigen Behörden ihres Mitgliedstaats, den Kontaktstellen der anderen Mitgliedstaaten sowie den örtlichen Justizbehörden und den anderen zuständigen Behörden in den anderen Mitgliedstaaten für die Herstellung möglichst zweckdienlicher Direktkontakte zur Verfügung.
Auf der Grundlage einer Übereinkunft zwischen den betreffenden Behörden können sie die Kontaktstellen der anderen Mitgliedstaaten aufsuchen, soweit dies erforderlich ist.
(2) Die Kontaktstellen stellen den örtlichen Justizbehörden ihres Mitgliedstaats, den Kontaktstellen in den anderen Mitgliedstaaten und den örtlichen Justizbehörden in den anderen Mitgliedstaaten die erforderlichen rechtlichen und praktischen Informationen zur Verfügung, um es ihnen zu ermöglichen, ein Ersuchen um justizielle Zusammenarbeit effizient vorzubereiten, oder um die justizielle Zusammenarbeit im Allgemeinen zu verbessern.
(3) Die Kontaktstellen werden auf ihrer jeweiligen Ebene - gegebenenfalls in Zusammenarbeit mit dem Europäischen Netz für die Aus- und Fortbildung von Richtern und Staatsanwälten - in die Durchführung von Schulungsveranstaltungen über justizielle Zusammenarbeit für die zuständigen Behörden ihres Mitgliedstaats einbezogen und fördern die Durchführung derartiger Veranstaltungen.
(4) Die nationale Anlaufstelle hat neben ihren in den Absätzen 1 bis 3 genannten Aufgaben als Kontaktstelle insbesondere noch folgende Zuständigkeiten:
a)
sie ist in ihrem Mitgliedstaat für Fragen zuständig, die das interne Funktionieren des Netzes betreffen, wozu auch die Koordinierung von Auskunftsersuchen und Antworten der zuständigen Behörden der Mitgliedstaaten gehört;
b)
sie ist hauptzuständig für die Kontakte zum Sekretariat des Europäischen Justiziellen Netzes, was auch die Teilnahme an den in Artikel 6 genannten Sitzungen einschließt;
c)
sie nimmt zur Benennung neuer Kontaktstellen Stellung, wenn sie dazu aufgefordert wird.
(5) Die technische Anlaufstelle des Europäischen Justiziellen Netzes, die auch eine in den Absätzen 1 bis 4 genannte Kontaktstelle sein kann, sorgt dafür, dass die ihren Mitgliedstaat betreffenden und in Artikel 7 genannten Informationen zur Verfügung gestellt und gemäß Artikel 8 aktualisiert werden.
Artikel 5
Zweck und Tagungsorte der Plenarsitzungen der Kontaktstellen
(1) Die Plenarsitzungen des Europäischen Justiziellen Netzes, zu denen mindestens drei Kontaktstellen aus jedem Mitgliedstaat eingeladen werden, sollen:
a)
es den Kontaktstellen ermöglichen, sich kennen zu lernen und ihre Erfahrungen insbesondere hinsichtlich der Funktionsweise des Netzes auszutauschen;
b)
ein Forum für die Erörterung der praktischen und rechtlichen Probleme bieten, die in den Mitgliedstaaten im Rahmen der justiziellen Zusammenarbeit, insbesondere bei der Durchführung der auf Unionsebene angenommenen Maßnahmen, auftreten.
(2) Die im Rahmen des Europäischen Justiziellen Netzes gesammelten einschlägigen Erfahrungen werden dem Rat und der Kommission mitgeteilt, damit auf ihrer Grundlage etwaige Gesetzesänderungen und praktische Verbesserungen im Bereich der internationalen justiziellen Zusammenarbeit erörtert werden können.
(3) Die in Absatz 1 genannten Sitzungen werden regelmäßig und mindestens dreimal im Jahr durchgeführt. Einmal im Jahr kann die Sitzung in Brüssel am Sitz des Rates oder aber in den Räumlichkeiten von Eurojust in Den Haag abgehalten werden. Zu den am Sitz des Rates und bei Eurojust stattfindenden Sitzungen werden zwei Kontaktstellen pro Mitgliedstaat eingeladen.
Weitere Sitzungen können in den Mitgliedstaaten abgehalten werden, um ein Treffen der Kontaktstellen aller Mitgliedstaaten mit anderen Behörden des Gastmitgliedstaates als den Kontaktstellen und den Besuch besonderer Einrichtungen dieses Mitgliedstaats zu ermöglichen, die Aufgaben im Rahmen der internationalen justiziellen Zusammenarbeit oder bei der Bekämpfung bestimmter Formen der schweren Kriminalität wahrnehmen. Die Kontaktstellen nehmen auf ihre eigenen Kosten an diesen Sitzungen teil.
Artikel 6
Sitzungen der Anlaufstellen
(1) Die nationalen Anlaufstellen des Europäischen Justiziellen Netzes treten auf Ad-hoc-Basis - mindestens aber einmal im Jahr - und soweit es die Mitglieder des Netzes für angemessen halten auf Einladung der nationalen Anlaufstelle des Mitgliedstaats, der den Vorsitz des Rates innehat, die auch den Wünschen der Mitgliedstaaten betreffend ein Zusammentreten der Anlaufstellen Rechnung trägt, zu einer Sitzung zusammen. In diesen Sitzungen werden insbesondere mit dem Netz zusammenhängende Verwaltungsfragen erörtert.
(2) Die technischen Anlaufstellen des Europäischen Justiziellen Netzes treten auf Ad-hoc-Basis - mindestens aber einmal im Jahr - und soweit es die Mitglieder des Netzes für angemessen halten auf Einladung der technischen Anlaufstelle des Mitgliedstaats, der den Vorsitz des Rates innehat, zu einer Sitzung zusammen. In diesen Sitzungen werden die in Artikel 4 Absatz 5 angesprochenen Fragen erörtert.
Artikel 7
Inhalt der im Rahmen des Europäischen Justiziellen Netzes verbreiteten Informationen
Das Sekretariat des Europäischen Justiziellen Netzes stellt den Kontaktstellen und den zuständigen Justizbehörden folgende Informationen zur Verfügung:
a)
vollständige Angaben über die Kontaktstellen in jedem Mitgliedstaat, gegebenenfalls mit Angabe ihrer innerstaatlichen Zuständigkeiten;
b)
eine informationstechnologische Anwendung, mit der die ersuchende oder ausstellende Behörde eines Mitgliedstaats die zuständige Behörde in einem anderen Mitgliedstaat ermitteln kann, die dafür zuständig ist, ihr Ersuchen um justizielle Zusammenarbeit sowie ihre Entscheidungen über eine solche Zusammenarbeit, einschließlich in Bezug auf Rechtsakte, die dem Grundsatz der gegenseitigen Anerkennung Wirkung verleihen, entgegenzunehmen und auszuführen;
c)
kurz gefasste rechtliche und praktische Informationen über das Gerichtswesen und die Verfahrenspraxis in den Mitgliedstaaten;
d)
Texte der einschlägigen Rechtsinstrumente und - bei in Kraft befindlichen Übereinkommen - den Wortlaut etwaiger Erklärungen und Vorbehalte.
Artikel 8
Aktualisierung der Informationen
(1) Die innerhalb des Europäischen Justiziellen Netzes verbreiteten Informationen werden ständig aktualisiert.
(2) Jeder Mitgliedstaat ist selbst dafür verantwortlich, die Richtigkeit der in dem System enthaltenen Informationen zu überprüfen und das Sekretariat des Europäischen Justiziellen Netzes zu unterrichten, wenn Informationen betreffend einen der in Artikel 7 genannten vier Punkte zu ändern sind.
Artikel 9
Telekommunikationsmittel
(1) Das Sekretariat des Europäischen Justiziellen Netzes stellt sicher, dass die Informationen nach Artikel 7 auf einer ständig aktualisierten Website zugänglich gemacht werden.
(2) Es wird eine gesicherte Telekommunikationsverbindung für die operative Arbeit der Kontaktstellen des Europäischen Justiziellen Netzes installiert. Die Kosten für die Einrichtung der gesicherten Telekommunikationsverbindung werden aus dem Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union bestritten.
Die Einrichtung der gesicherten Telekommunikationsverbindung ermöglicht den Fluss der Daten und Ersuchen um justizielle Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten.
(3) Die in Absatz 2 genannte gesicherte Telekommunikationsverbindung kann auch von den nationalen Anlaufstellen für Eurojust, den nationalen Anlaufstellen für Terrorismusfragen für Eurojust, den nationalen Mitgliedern von Eurojust und den von Eurojust benannten Verbindungsrichtern und -staatsanwälten für ihre operative Arbeit genutzt werden. Sie kann mit dem Fallverwaltungssystem von Eurojust verknüpft werden, auf das Artikel 16 des Beschlusses 2002/187/JI Bezug nimmt.
(4) Dieser Artikel beeinträchtigt in keiner Weise direkte Kontakte zwischen den zuständigen Justizbehörden, die in Rechtsakten über die justizielle Zusammenarbeit vorgesehen sind, wie etwa in Artikel 6 des Übereinkommens über die Rechtshilfe in Strafsachen zwischen den Mitgliedstaaten der Europäischen Union.
Artikel 10
Beziehung zwischen dem Europäischen Justiziellen Netz und Eurojust
Das Europäische Justizielle Netz und Eurojust unterhalten besonders enge Beziehungen zueinander, die sich auf Konzertierung und Komplementarität gründen, vor allem zwischen den Kontaktstellen eines Mitgliedstaats, des nationalen Mitglieds von Eurojust im jeweiligen Mitgliedstaat und den nationalen Anlaufstellen für das Europäische Justizielle Netz und Eurojust. Im Interesse einer wirksamen Zusammenarbeit werden folgende Maßnahmen ergriffen:
a)
Das Europäische Justizielle Netz stellt Eurojust die zentral erfassten Informationen gemäß Artikel 7 und die aufgrund von Artikel 9 eingerichtete gesicherte Telekommunikationsverbindung zur Verfügung;
b)
die Kontaktstellen des Europäischen Justiziellen Netzes unterrichten auf Einzelfallbasis ihre eigenen nationalen Mitglieder über alle Fälle, die Eurojust nach ihrem Dafürhalten besser zu erledigen imstande sein dürfte;
c)
die nationalen Mitglieder von Eurojust können an den Sitzungen des Europäischen Justiziellen Netzes auf dessen Einladung hin teilnehmen.
Artikel 11
Haushaltsplan
Damit das Europäische Justizielle Netz seine Aufgaben wahrnehmen kann, enthält der Haushaltsplan von Eurojust einen Teil über die Tätigkeiten des Sekretariats des Europäischen Justiziellen Netzes.
Artikel 12
Territorialer Geltungsbereich
Sobald das Vereinigte Königreich diesen Beschluss auf die Kanalinseln und die Isle of Man anwenden will, teilt es dem Präsidenten des Rates dies schriftlich mit. Der Rat beschließt über einen solchen Antrag.
Artikel 13
Beurteilung der Funktionsweise des Europäischen Justiziellen Netzes
(1) Jedes zweite Jahr ab dem 24. Dezember 2008 berichtet das Europäische Justizielle Netz dem Europäischen Parlament, dem Rat und der Kommission schriftlich über seine Tätigkeiten und seine Verwaltung.
(2) Das Europäische Justizielle Netz kann in dem in Absatz 1 genannten Bericht auch auf Probleme im Bereich der Kriminalpolitik in der Europäischen Union, die sich infolge der Tätigkeiten des Europäischen Justiziellen Netzes gezeigt haben, hinweisen und Vorschläge zur Verbesserung der justiziellen Zusammenarbeit in Strafsachen formulieren.
(3) Das Europäische Justizielle Netz kann ferner Berichte oder sonstige Informationen über seine Tätigkeit vorlegen, die der Rat von ihm anfordern kann.
(4) Der Rat beurteilt alle vier Jahre ab dem 24. Dezember 2008 die Tätigkeit des Europäischen Justiziellen Netzes anhand eines von der Kommission in Zusammenarbeit mit dem Europäischen Justiziellen Netz erstellten Berichts.
Artikel 14
Aufhebung der Gemeinsamen Maßnahme 98/428/JI
Die Gemeinsame Maßnahme 98/428/JI wird aufgehoben.
Artikel 15
Wirksamwerden
Dieser Beschluss wird am Tag seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union wirksam.
Geschehen zu Brüssel am 16. Dezember 2008.