ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1098/2008/ES
ze dne 22. října 2008
o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, zejména na čl. 137 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je jedním z hlavních závazků Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Amsterdamská smlouva zavedla v roce 1997 nová ustanovení o boji proti sociálnímu vyloučení, která doplnila stávající oblasti činnosti zahrnuté v ustanoveních Smlouvy o ES o sociální politice - zejména články 136 a 137 - a vytvořila nový právní rámec a základ pro nové politické závazky v této oblasti.
(3)
Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 konstatovala, že rozsah chudoby a sociálního vyloučení je nepřijatelný. Budování Evropské unie založené na větším zapojení bylo tedy považováno za zásadní prvek při naplňování desetiletého strategického cíle Unie, který zahrnuje hospodářský růst, vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst a větší sociální soudržnost.
(4)
Na svém zasedání v Lisabonu vyzvala Evropská rada členské státy a Komisi k tomu, aby přijaly opatření jak „rozhodným způsobem ovlivnit odstranění chudoby“ do roku 2010. Na zasedání Rady v Lisabonu tedy bylo odsouhlaseno přijetí otevřené metody koordinace v této oblasti.
(5)
Otevřená metoda koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění je od samého počátku významným nástrojem podpory tohoto politického závazku a posiluje možnosti Evropské unie podporovat úsilí členských států o dosažení vyšší míry sociální soudržnosti v Evropě.
(6)
Otevřená metoda koordinace pomáhá zlepšovat úroveň vzájemného učení a podařilo se jí zvýšit informovanost o mnohorozměrném charakteru vyloučení a chudoby. Otevřená metoda koordinace tedy vytváří podmínky pro dosahování většího dopadu v praxi a pro zviditelnění oddanosti Evropské unie sociálním hodnotám v očích jejích občanů.
(7)
Navzdory těmto úspěchům trpí dosud významná část populace bídou či omezeným a nerovným přístupem ke službám nebo je vyloučena ze společnosti. Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začlenění v roce 2008 zdůrazňuje skutečnost, že 78 milionů osob v Evropské unii je ohroženo chudobou, přičemž 19 milionů z nich jsou děti. Mezi ženami a muži je rozdíl přibližně dvou procentních bodů.
(8)
Navíc majetkové nerovnosti a vážná chudoba vyvolávají v rámci celé Unie rostoucí obavy.
(9)
V zájmu sociální a hospodářské soudržnosti je zapotřebí, aby byla podpora poskytována znevýhodněným regionům, oblastem, které trpí trvalým strukturálním znevýhodněním, nejvzdálenějším regionům, některým ostrovům a ostrovním členským státům a oblastem, které byly postiženy nedávnou deindustrializací či změnou průmyslové orientace.
(10)
Sociální vyloučení narušuje blahobyt občanů a oslabuje jejich schopnost vyjádřit svůj názor ve společnosti a zapojit se do ní. Tento aspekt by měl být proto v rámci evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (dále jen „evropský rok“) patřičně zdůrazňován.
(11)
Evropský parlament přijal dne 15. listopadu 2007 usnesení o vyhodnocení sociální reality, v němž zdůraznil, že posílení sociální soudržnosti a odstranění chudoby a sociálního vyloučení se musí stát pro Evropskou unii politickou prioritou.
(12)
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení má probíhat jak v rámci Evropské unie, tak externě v souladu s rozvojovými cíli tisíciletí OSN, k nimž se Evropská unie a členské státy přihlásily.
(13)
Problém chudoby a sociálního vyloučení má široký, složitý a mnohorozměrný charakter. Týká se mnoha faktorů, jako jsou příjmy a životní úroveň, potřeba příležitostí v oblasti vzdělávání a důstojného zaměstnání, systémy účinné sociální ochrany, bydlení, přístup ke kvalitním zdravotním a jiným službám a také aktivní občanství. Proto by se měly zapojit zúčastněné strany ze všech relevantních oblastí politik.
(14)
Předcházení chudobě a boj proti ní proto vyžadují uplatňování mnohorozměrné politiky na celostátní, regionální i místní úrovni, jež zajistí udržení rovnováhy mezi hospodářskou a sociální politikou, a cílené strategie pro skupiny či osoby v obzvláště zranitelném postavení. Evropský rok může podpořit uplatňování těchto mnohorozměrných politik a další tvorby příslušných ukazatelů.
(15)
Sociální agenda na období 2005-2010, která doplňuje a podporuje Lisabonskou strategii, hraje klíčovou roli při prosazování sociálního rozměru hospodářského růstu a aktivní účasti občanů ve společnosti a také na trhu práce. Jednou z priorit sociální agendy je podpora rovných příležitostí pro všechny jakožto prostředku společenské a mezigenerační solidarity a prostředku k vytvoření společnosti bez chudoby, která bude více otevřena sociálnímu začlenění.
(16)
Ve svých vnitrostátních akčních programech pro sociální začlenění některé členské státy zdůrazňují vysoké riziko chudoby nebo vyloučení, kterému čelí určité skupiny, například děti, osoby, které předčasně ukončily vzdělání, rodiče samoživitelé, početné rodiny, rodiny s jedním příjmem, mladí lidé, zvláště mladé ženy, starší osoby, migranti a etnické menšiny, osoby s postižením a osoby, které o ně pečují, bezdomovci, nezaměstnaní, především dlouhodobě nezaměstnaní, vězni, ženy a děti, které jsou oběťmi násilí, a osoby silně drogově závislé. Vnitrostátní politiky a podpůrná opatření zaměřené na nejohroženější skupiny by mohly hrát významnou úlohu v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení.
(17)
Důstojné zaměstnání může u jednotlivců výrazně snížit riziko chudoby. Zaměstnání však není samo o sobě vždy dostačující podmínkou, aby se lidé z chudoby vymanili, a míra rizika chudoby je stále poměrně vysoká i pro osoby zaměstnané. Chudoba pracujících souvisí s nízkými platy, rozdíly v platech mezi ženami a muži, nedostatečnou kvalifikací, omezenými možnostmi odborného vzdělávání, potřebou sladit pracovní a rodinný život, s nejistým zaměstnáním a pracovními podmínkami, ale rovněž s obtížnými podmínkami v domácnostech. Základními předpoklady toho, aby se jednotlivci vymanili z chudoby, je tedy kvalitní zaměstnání a sociální a ekonomická podpora.
(18)
Významnou překážkou začlenění do společnosti je rovněž nedostatek základních dovedností a kvalifikace přizpůsobených měnícím se potřebám trhu práce. Existuje vzrůstající nebezpečí vzniku nových zlomových linií ve společnosti mezi osobami, které mají přístup k celoživotnímu učení, které zvyšuje schopnost jejich profesního zařazení a schopnost přizpůsobit se a usnadňuje jejich osobní rozvoj a aktivní občanství, a osobami, které i nadále zůstávají vyloučeny a trpí nejrůznějšími formami diskriminace. Pro osoby bez odpovídajících schopností je obtížnější proniknout na pracovní trh a najít kvalitní pracovní místo, tyto osoby pravděpodobněji stráví delší dobu bez práce a pokud práci najdou, bude se pravděpodobněji jednat o málo placená zaměstnání.
(19)
Stále významnějším předpokladem začlenění do společnosti se stává dostupnost informačních a komunikačních technologií a schopnost je využívat. Prohlášení ministrů schválené dne 11. června 2006 v Rize požaduje informační společnost pro všechny.
(20)
Klíčem k zajištění úspěšného dopadu opatření Společenství v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení je široká podpora veřejnosti a politická podpora. K dosažení cílů evropského roku také přispívá účinné provádění právních předpisů EU v oblasti rovných příležitostí a nediskriminace. Evropský rok by tak měl být impulsem pro zvyšování informovanosti, impulsem uvádějícím do chodu hybnou sílu a povzbuzujícím výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, místními a regionálními orgány a mezinárodními organizacemi, které se účastní boje proti chudobě. Měl by pomoci soustředit politickou pozornost a mobilizovat všechny zúčastněné strany k prosazování a posilování otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění, jakož i k prosazování dalších opatření a iniciativ v této oblasti na úrovni Společenství i na vnitrostátní úrovni, ve spolupráci s lidmi postiženými chudobou a jejich zástupci.
(21)
Evropský rok by měl posílit aktivní politiky začleňovaní jako prostředky pro předcházení chudobě a sociálnímu vyloučení a měl by napomoci při prosazování osvědčených postupů v této oblasti v rámci otevřené metody koordinace.
(22)
Různý stupeň pokroku dosažený na vnitrostátní úrovni, rozličný sociálně-ekonomický a kulturní kontext a specifika jednotlivých států vyžadují, aby byla převážná část činností uvedeného roku decentralizována na vnitrostátní úroveň, a to prostřednictvím systému nepřímého centralizovaného řízení v souladu s postupy stanovenými v čl. 54 odst. 2 písm. c) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) a v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(23)
Komise by však měla sledovat definici priorit politiky na vnitrostátní úrovni s cílem zajistit soulad s dohodnutými strategickými cíli evropského roku a konečně i se společnými cíli stanovenými pro otevřenou metodu koordinace.
(24)
Účinná koordinace všech partnerů působících na úrovni Společenství, na celostátní, regionální a místní úrovni je základním předpokladem pro zajištění efektivity evropského roku. Místní a regionální partneři by se měli ujmout prosazování zájmů osob žijících v chudobě a sociálním vyloučení.
(25)
Účast na evropském roku by měla být otevřena všem členským státům a státům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanoveními této Dohody, kandidátským zemím využívajícím předvstupní strategie, zemím západního Balkánu v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dohodách a zemím, na něž se vztahuje evropská politika sousedství (EPS), v souladu s ustanoveními strategického dokumentu z května 2004 a akčními plány daných zemí.
(26)
Evropský rok může přispět ke zlepšení koordinace mezi stávajícími programy a iniciativami v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení na úrovni Společenství, včetně otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění.
(27)
Měla by být zajištěna soudržnost a vzájemné doplňování s ostatními akcemi Společenství, zejména s programem PROGRESS, strukturálními fondy a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), akcemi zaměřenými na boj proti diskriminaci a akcemi na podporu rovnosti pohlaví a základních práv, akcemi v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, kulturního a mezikulturního dialogu, mládeže, občanství, podpory v oblasti přistěhovalectví a azylu a výzkumu.
(28)
Evropský rok by měl pokračovat v osvědčených postupech vycházejících z předchozích evropských roků, včetně Evropského roku rovných příležitostí pro všechny (2007) a Evropského roku mezikulturního dialogu (2008).
(29)
Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).
(30)
Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7).
(31)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být z důvodu nutnosti mnohostranných partnerství či nadnárodní výměny informací a šíření správných postupů po celém Společenství uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu činnosti lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Evropský rok
S cílem podpořit akce Společenství v boji proti sociálnímu vyloučení se rok 2010 vyhlašuje „Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ (dále jen „evropský rok“).
Článek 2
Cíle a hlavní zásady
1. Cíle a hlavní zásady evropského roku jsou:
a)
uznání práv - uznání základního práva osob žijících v chudobě a čelících sociálnímu vyloučení na důstojný život a plnou účast na životě společnosti. Evropský rok zvýší informovanost veřejnosti o situaci osob žijících v chudobě, zejména o situaci skupin ve zranitelném postavení, a napomůže při podpoře jejich efektivního přístupu k sociálním, hospodářským a kulturním právům a rovněž k dostatečným zdrojům a kvalitním službám. Evropský rok rovněž podpoří boj proti stereotypům a stigmatizaci;
b)
sdílená odpovědnost a účast - přebírání odpovědnosti za politiky a činnosti v oblasti sociálního začleňování veřejností a zdůrazňování kolektivní odpovědnosti i odpovědnosti každého jednotlivce za boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, jakož i významu propagace a podpory aktivit dobrovolníků. Evropský rok podpoří zapojení veřejných i soukromých subjektů, mimo jiné formou proaktivních partnerství. Evropský rok podpoří informovanost a zapojení a vytvoří příležitosti pro účast všech občanů, zejména osob, které mají přímé či nepřímé zkušenosti s chudobou;
c)
soudržnost - podpora soudržnější společnosti zvyšováním veřejného povědomí o všeobecných výhodách společnosti, v níž byla vymýcena chudoba, v níž je prosazováno spravedlivé rozdělování a kde není nikdo odsouván na okraj. Evropský rok podpoří společnost, která udržuje a rozvíjí kvalitu života, včetně kvality dovedností a zaměstnání, společenský blahobyt, včetně blahobytu dětí, a rovné příležitosti pro všechny. Dále rovněž zajistí udržitelný rozvoj a solidaritu mezi generacemi i v rámci generací a soudržnost politik s opatřeními Evropské unie po celém světě;
d)
závazek a konkrétní opatření - opakování významného politického závazku Evropské unie a členských států zásadním způsobem pokročit v oblasti vymýcení chudoby a sociálního vyloučení a podpora tohoto závazku a činností na všech úrovních veřejné správy. Evropský rok staví na úspěších a potenciálu otevřené metody koordinace pro sociální ochranu a sociální začlenění a posílí politické odhodlání předcházet chudobě a sociálnímu vyčleňování a bojovat proti nim a být dalším podnětem pro akce členských států a Evropské unie v této oblasti, a to tím, že soustředí politickou pozornost a zmobilizuje všechny dotčené strany.
2. Při provádění těchto cílů Společenství i členské státy vezmou v úvahu priority uvedené v části IV přílohy.
Článek 3
Obsah akcí
1. Akce na úrovni Společenství a vnitrostátní úrovni zaměřené na splnění cílů stanovených v článku 2 mohou zahrnovat zejména tyto činnosti:
a)
setkání a společenské události;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně;
c)
průzkumy a studie na úrovni Společenství nebo v jednotlivých členských státech, případně založené na sběru údajů členěných podle pohlaví.
2. Podrobné informace o akcích uvedených v odstavci 1 jsou obsaženy v příloze.
3. Všechny akce určené široké veřejnosti jsou všem snadno dostupné, včetně osob žijících v chudobě a osob s postižením.
Článek 4
Uplatňování hlediska rovnosti pohlaví
Evropský rok zohledňuje rozdíl v rizicích a míře chudoby a sociálního vyloučení u žen a mužů. Společenství a členské státy při provádění evropského roku zohledňují uplatňování hlediska rovnosti pohlaví.
Článek 5
Spolupráce a provádění na úrovni Společenství
1. Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí se přijímají poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Komise zajistí, aby akce Společenství, jichž se toto rozhodnutí týká, byly prováděny v souladu s přílohou.
3. Komise zejména učiní nezbytná opatření pro zajištění soudržnosti a vzájemného doplňování akcí a iniciativ Společenství uvedených v článku 10 se záměrem splnit cíle stanovené v článku 2.
4. Komise povede pravidelnou výměnu názorů, zejména na evropské úrovni, se zúčastněnými stranami včetně těch, které pracují s lidmi žijícími v chudobě, ohledně koncepce, provádění, navazujících činností a hodnocení evropského roku. Komise rovněž zpřístupní všechny příslušné informace veřejnosti.
5. Komise úzce zapojí Výbor pro sociální ochranu při přípravě a provádění evropského roku, případně informuje či zapojí i další relevantní výbory.
6. Komise bude případně spolupracovat i s dalšími orgány, institucemi a subjekty EU.
Článek 6
Spolupráce a provádění na vnitrostátní úrovni
1. Každý členský stát ustaví „vnitrostátní prováděcí orgán“, který bude organizovat jeho účast na evropském roce a zajistí koordinaci na vnitrostátní úrovni. Uvedený vnitrostátní prováděcí orgán nese odpovědnost za vymezení vnitrostátního programu a priorit pro evropský rok a za výběr jednotlivých akcí navrhovaných pro financování ze strany Společenství. Vnitrostátní strategie a priority pro evropský rok se stanoví v souladu s cíli uvedenými v článku 2.
2. Postup pro přidělování dotací Společenství na akce na vnitrostátní úrovni je stanoven v části II přílohy.
3. Při plnění svých úkolů, zejména při navrhování vnitrostátního programu a v případě potřeby během provádění evropského roku, vede uvedený vnitrostátní prováděcí orgán podrobné konzultace se širokou škálou zúčastněných stran včetně organizací občanské společnosti a organizací bránících nebo zastupujících zájmy osob vystavených chudobě a sociálnímu vyloučení, sociálních partnerů a regionálních a místních samospráv, a spolupracuje s nimi.
Článek 7
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor“).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.
3. Zástupci jednotlivých členských států ve výboru jsou pokud možno jmenováni z vnitrostátních prováděcích orgánů uvedených v čl. 6 odst. 1.
Článek 8
Finanční ustanovení
1. Akce týkající se celého Společenství, které jsou vymezeny v části I přílohy, mohou být subvencovány do výše 80 % nebo mohou být pokryty smlouvami o veřejných zakázkách financovaných ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Akce na celostátní, regionální nebo místní úrovni mohou být spolufinancovány ze souhrnného rozpočtu Evropské unie maximálně do výše 50 % celkových způsobilých nákladů akcí postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 9
Postup podávání žádostí a výběru
1. Rozhodnutí o financování akcí uvedených čl. 8 odst. 1 přijímá Komise poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
2. Žádosti o finanční pomoc pro akce uvedené v čl. 8 odst. 2 podávají Komisi vnitrostátní prováděcí orgány v souladu s postupem uvedeným v části II přílohy.
Článek 10
Soudržnost a vzájemné doplňování
1. Komise společně se zúčastněnými zeměmi zajistí soudržnost opatření stanovených v tomto rozhodnutí s ostatními akcemi a iniciativami na úrovni Společenství a na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Společně dále zajistí vzájemné plné doplňování evropského roku se stávajícími iniciativami a zdroji na úrovni Společenství a na celostátní a regionální úrovni, pokud mohou tyto iniciativy a zdroje přispět k dosažení cílů evropského roku.
Článek 11
Zúčastněné země
Uvedeného evropského roku se mohou zúčastnit
a)
členské státy;
b)
kandidátské země využívající předvstupní strategii v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami účasti těchto zemí v programech Společenství, stanovených pro jednotlivé země rámcovou dohodou a rozhodnutími rad přidružení;
c)
země západního Balkánu v souladu s opatřeními, která budou u těchto zemí stanovena v rámcových dohodách týkajících se obecných zásad jejich účasti v programech Společenství;
d)
státy ESVO, které jsou stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru, v souladu s ustanovením této dohody;
e)
partnerské země EPS v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství stanovenými ve strategickém dokumentu z května 2004 a v akčních plánech příslušných zemí. Veškerá finanční podpora Společenství na související akce partnerských zemí EPS je poskytována z prostředků nástroje EPS v souladu s prioritami a postupy stanovenými v rámci obecné spolupráce s těmito zeměmi.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční krytí pro provádění akcí uvedených v tomto rozhodnutí na období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 činí 17 000 000 EUR, z toho 6 500 000 EUR je určeno na období do 31. prosince 2009.
2. Dostupné roční prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce na období 2007-2013.
Článek 13
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy, Mezinárodní organizací práce a Organizací spojených národů.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů Společenství
Komise zajistí, že při provádění akcí financovaných podle tohoto rozhodnutí jsou finanční zájmy Společenství chráněny uplatněním preventivních opatření proti podvodům, korupci a dalším nedovoleným činnostem, a to pomocí účinných kontrol a vymáháním neoprávněně vyplacených částek, a v případě zjištění nesrovnalostí pomocí účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (8) a nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (9) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (10).
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Do 31. prosince 2011 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení akcí stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Tato zpráva bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla rovnost mezi muži a ženami začleněna do činností evropského roku a jaký byl přínos evropského roku pro skupiny či jednotlivce nacházející se ve zranitelném postavení.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 22. října 2008.
BESCHLUSS Nr. 1098/2008/EG DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES
vom 22. Oktober 2008
über das Europäische Jahr zur Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung (2010)
(Text von Bedeutung für den EWR)
DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 137 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission,
nach Stellungnahme des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses (1),
nach Stellungnahme des Ausschusses der Regionen (2),
gemäß dem Verfahren des Artikels 251 des Vertrags (3),
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung ist eines der zentralen Engagements der Europäischen Union und ihrer Mitgliedstaaten.
(2)
Im Jahr 1997 fügte der Vertrag von Amsterdam die Bekämpfung der sozialen Ausgrenzung den von den sozialpolitischen Bestimmungen - insbesondere den Artikeln 136 und 137 - erfassten Bereichen des EG-Vertrags hinzu; dadurch wurde erstmals ein rechtlicher Rahmen und eine Rechtsgrundlage für neue politische Engagements auf diesem Gebiet geschaffen.
(3)
Der Europäische Rat stellte auf seiner Tagung vom 23. und 24. März 2000 in Lissabon fest, dass das Ausmaß an Armut und sozialer Ausgrenzung nicht hingenommen werden kann. Die Verwirklichung einer stärker durch soziale Integration geprägten Europäischen Union wurde somit als wichtiger Beitrag zur Realisierung des strategischen Zieles der Union betrachtet, binnen zehn Jahren nachhaltiges Wirtschaftswachstum, mehr und bessere Arbeitsplätze und größeren sozialen Zusammenhalt zu schaffen.
(4)
Der Europäische Rat von Lissabon forderte die Mitgliedstaaten und die Kommission auf, etwas zu unternehmen, um bis zum Jahr 2010 „die Beseitigung der Armut entscheidend voranzubringen“. Der Europäische Rat von Lissabon einigte sich daher auf die Einführung einer offenen Methode der Koordinierung in diesem Bereich.
(5)
Die offene Methode der Koordinierung im Bereich des Sozialschutzes und der sozialen Eingliederung war von Anfang an ein wichtiges Instrument für die Stärkung dieses politischen Engagements und für den Ausbau der Fähigkeit der Europäischen Union zur Unterstützung der Mitgliedstaaten in ihrem Streben nach größerem sozialem Zusammenhalt in Europa.
(6)
Die offene Methode der Koordinierung fördert das gegenseitige Lernen und hat das Bewusstsein für den multidimensionalen Charakter von Ausgrenzung und Armut geschärft. Sie schafft damit die Voraussetzungen für die Erzielung größerer Wirkung vor Ort und erhöht den Bekanntheitsgrad des Engagements der Europäischen Union für soziale Werte bei ihren Bürgern.
(7)
Ungeachtet dieser Erfolge leidet ein wesentlicher Teil der Bevölkerung nach wie vor unter Entbehrungen oder einem eingeschränkten und ungleichen Zugang zu Leistungen, oder die Betroffenen sind von der Gesellschaft ausgeschlossen. In dem Gemeinsamen Bericht über Sozialschutz und soziale Eingliederung 2008 wird darauf hingewiesen, dass 78 Mio. Menschen in der Europäischen Union von Armut bedroht sind, darunter 19 Mio. Kinder. Der Anteil der Frauen ist ungefähr um zwei Prozentpunkte höher als der der Männer.
(8)
Außerdem geben das Wohlstandsgefälle und die extreme Armut Anlass zu wachsender Sorge in der Union.
(9)
Benachteiligte Regionen, strukturell dauerhaft benachteiligte Gebiete, Regionen in äußerster Randlage, bestimmte Inseln und Insel-Mitgliedstaaten sowie Gebiete, die in jüngster Zeit von Industrieabbau oder industriellen Umstrukturierungen betroffen waren, müssen im Interesse des sozialen und wirtschaftlichen Zusammenhalts unterstützt werden.
(10)
Die soziale Ausgrenzung steht dem Wohlergehen der Bürgerinnen und Bürger entgegen, hindert sie daran, sich zu äußern und an der Gesellschaft teilzuhaben. Dieser Aspekt sollte daher im Europäischen Jahr zur Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung (nachstehend „Europäisches Jahr“ genannt) entsprechend herausgestellt werden.
(11)
In seiner Entschließung vom 15. November 2007 zu einer Bestandsaufnahme der sozialen Wirklichkeit betonte das Europäische Parlament, dass die Stärkung des sozialen Zusammenhalts sowie die Beseitigung von Armut und sozialer Ausgrenzung für die Europäische Union eine politische Priorität werden müssen.
(12)
Armut und soziale Ausgrenzung müssen sowohl innerhalb der Europäischen Union als auch außerhalb, in Einklang mit den Millenniums-Entwicklungszielen der Vereinten Nationen, denen sich die Europäische Union und die Mitgliedstaaten verschrieben haben, bekämpft werden.
(13)
Das Problem der Armut und der sozialen Ausgrenzung ist ein weit reichendes, kompliziertes und vielgestaltiges Phänomen. Es steht in Zusammenhang mit einer Reihe von Faktoren, wie den Einkommens- und Lebensstandards, dem Erfordernis angemessener Bildungs- und Beschäftigungsmöglichkeiten, wirksamen Sozialschutzsystemen, Wohnraum, dem Zugang zu Gesundheits- und anderen Diensten von guter Qualität sowie der aktiven Teilnahme am öffentlichen Leben. Daher sollten Akteure aus allen einschlägigen Politikbereichen einbezogen werden.
(14)
Die Verhinderung und Bekämpfung von Armut erfordern daher bereichsübergreifende politische Maßnahmen auf nationaler, regionaler und lokaler Ebene, die ein gewisses Gleichgewicht zwischen wirtschafts- und sozialpolitischen Maßnahmen wahren, sowie gezielte Strategien für Gruppen und Personen in besonders schwierigen Lagen. Das Europäische Jahr könnte dazu beitragen, solche bereichsübergreifenden Maßnahmen sowie auch die Weiterentwicklung einschlägiger Indikatoren zu fördern.
(15)
Die sozialpolitische Agenda 2005-2010, welche die Lissabonner Strategie ergänzt und unterstützt, spielt bei der Förderung der sozialen Dimension des Wirtschaftswachstums und für die aktive Teilnahme der Bürgerinnen und Bürger am öffentlichen Leben und am Arbeitsmarkt eine zentrale Rolle. Eine der Prioritäten der sozialpolitischen Agenda ist die Förderung der Chancengleichheit für alle als eines wichtigen Faktors für die Solidarität innerhalb der Gesellschaft und zwischen den Generationen sowie für die Schaffung einer integrativeren Gesellschaft ohne Armut.
(16)
In ihren nationalen Aktionsplänen zur sozialen Eingliederung verweisen mehrere Mitgliedstaaten auf das hohe Armuts- und/oder Ausgrenzungsrisiko bestimmter Gruppen, darunter Kinder, Schulabbrecher, Alleinerziehende, kinderreiche Familien, Familien mit nur einem Einkommen, junge Menschen und insbesondere junge Frauen, ältere Menschen, Migranten und Angehörige ethnischer Minderheiten, Menschen mit Behinderungen und ihre Betreuer, Obdachlose, Arbeitslose und insbesondere Langzeitarbeitslose, Strafgefangene, Frauen und Kinder, die Opfer von Gewalt geworden sind, sowie schwer Drogenabhängige. Die Politik auf nationaler Ebene und die Unterstützungsmaßnahmen für die schutzbedürftigsten Gruppen könnten eine wichtige Rolle bei der Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung spielen.
(17)
Eine angemessene Beschäftigung kann das Armutsrisiko des Einzelnen erheblich verringern. Beschäftigung allein reicht jedoch nicht immer aus, um die Betroffenen vor Armut zu bewahren, so dass die Armutsgefährdungsquote selbst bei den Beschäftigten immer noch relativ hoch ist. Armut trotz Erwerbstätigkeit hängt mit Niedriglöhnen, dem geschlechtsspezifischen Lohngefälle, unzureichender Qualifizierung, begrenzten Berufsausbildungsmöglichkeiten, der Notwendigkeit, Beruf und Familie miteinander zu vereinbaren, prekären Arbeitsverhältnissen und auch mit den in einem Haushalt gegebenen schwierigen Bedingungen zusammen. Ein guter Arbeitsplatz sowie soziale und wirtschaftliche Unterstützung sind für den Einzelnen somit wesentliche Voraussetzungen für die Überwindung der Armut.
(18)
Das Fehlen grundlegender Kompetenzen und den sich ändernden Erfordernissen des Arbeitsmarktes angepasster fachlicher Qualifikationen zählt ebenfalls zu den größten Hindernissen für die Eingliederung in die Gesellschaft. Es besteht zunehmend die Gefahr, dass sich eine gesellschaftliche Kluft auftut zwischen denjenigen, die Zugang zum lebenslangen Lernen haben und so ihre Beschäftigungs- und Anpassungsfähigkeit verbessern, sich persönlich weiterentwickeln und aktiv am öffentlichen Leben teilnehmen können, und denjenigen, die davon ausgeschlossen bleiben und Opfer verschiedener Formen der Diskriminierung sind. Wer nicht über angemessene Qualifikationen verfügt, hat Schwierigkeiten, sich in den Arbeitsmarkt einzugliedern und eine gute Arbeitsstelle zu finden; bei diesen Personen ist es wahrscheinlicher, dass sie über längere Zeiträume hinweg arbeitslos sind, und wenn sie einen Arbeitsplatz finden, dann meist im Niedriglohnsektor.
(19)
Die Verfügbarkeit von Informations- und Kommunikationstechnologien sowie die Fähigkeit, sie zu nutzen, wird immer mehr zur Voraussetzung jeder Eingliederung. In einer am 11. Juni 2006 in Riga abgegebenen Ministererklärung wurde eine Informationsgesellschaft für alle gefordert.
(20)
Entscheidend für den Erfolg von Maßnahmen der Gemeinschaft zur Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung ist, inwieweit diese von einer breiten Öffentlichkeit und der Politik unterstützt werden. Außerdem trägt die wirksame Umsetzung des EU-Rechts in den Bereichen Chancengleichheit und Nichtdiskriminierung zur Erreichung der Ziele des Europäischen Jahres bei. Das Europäische Jahr sollte daher als Katalysator für die Sensibilisierung, die Dynamisierung und den Austausch bewährter Verfahren zwischen den Mitgliedstaaten, den lokalen und regionalen Behörden sowie den im Bereich der Armutsbekämpfung tätigen internationalen Organisationen wirken. Es sollte die politische Aufmerksamkeit bündeln helfen und alle Betroffenen mobilisieren, um so die Nutzung der offenen Methode der Koordinierung im Bereich des Sozialschutzes und der sozialen Eingliederung voranzutreiben und auszuweiten, sowie weitere Aktionen und Initiativen auf gemeinschaftlicher und nationaler Ebene in diesem Bereich in Zusammenarbeit mit den von Armut betroffenen Personen und deren Vertreterinnen und Vertretern fördern.
(21)
Das Europäische Jahr sollte aktive Eingliederungsstrategien als Mittel zur Verhinderung von Armut und sozialer Ausgrenzung fördern und im Rahmen der offenen Methode der Koordinierung zur Verbreitung bewährter Vorgehensweisen auf diesem Gebiet beitragen.
(22)
Aufgrund der unterschiedlichen Fortschritte, die auf einzelstaatlicher Ebene erzielt wurden, des jeweils anders beschaffenen sozioökonomischen und kulturellen Kontexts und der unterschiedlichen Sensibilitäten sollte ein erheblicher Teil der Tätigkeiten des Europäischen Jahres auf die nationale Ebene verlagert werden, unter Einsatz eines indirekten zentralen Verwaltungssystems gemäß den Verfahren des Artikels 54 Absatz 2 Buchstabe c der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates vom 25. Juni 2002 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (4) und der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2342/2002 der Kommission vom 23. Dezember 2002 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG, Euratom) Nr. 065/2002 des Rates über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (5).
(23)
Zwecks Gewährleistung der Übereinstimmung mit den für das Europäische Jahr vereinbarten strategischen Zielen und letztlich mit den gemeinsamen Zielsetzungen, die für die offene Methode der Koordinierung vereinbart wurden, sollte die Festlegung der politischen Prioritäten auf nationaler Ebene jedoch von der Kommission überwacht werden.
(24)
Eine effiziente Koordinierung der Beiträge aller Partner auf gemeinschaftlicher, nationaler, regionaler und lokaler Ebene ist eine grundlegende Voraussetzung für die Wirksamkeit des Europäischen Jahres. Lokalen und regionalen Partnern kommt bei der Vertretung der Interessen der in Armut und sozialer Ausgrenzung lebenden Menschen eine besondere Rolle zu.
(25)
Die Teilnahme am Europäischen Jahr sollte folgenden Ländern offen stehen: den Mitgliedstaaten, den Staaten der Europäischen Freihandelsassoziation (EFTA), die Vertragsstaaten des Abkommens über den Europäischen Wirtschaftsraum (EWR) sind, nach Maßgabe dieses Abkommens, den Kandidatenländern, die im Rahmen einer Heranführungsstrategie unterstützt werden, und den westlichen Balkanländern gemäß den in den jeweiligen Abkommen festgelegten Bedingungen, sowie den Ländern, die in die Europäische Nachbarschaftspolitik (ENP) einbezogen sind, gemäß den Bestimmungen des Strategiepapiers vom Mai 2004 und den nationalen Aktionsplänen.
(26)
Das Europäische Jahr kann dazu beitragen, die Koordinierung der bestehenden Programme und Initiativen zur Bekämpfung der Armut und sozialen Ausgrenzung auf Gemeinschaftsebene im Rahmen der offenen Methode der Koordinierung im Bereich des Sozialschutzes und der sozialen Eingliederung zu verbessern.
(27)
Die Kohärenz und Komplementarität mit sonstigen Gemeinschaftsmaßnahmen sollten gewährleistet werden, insbesondere mit den Maßnahmen des Progress-Programms, der Strukturfonds und des Europäischen Landwirtschaftsfonds für die Entwicklung des ländlichen Raums (ELER), mit Maßnahmen zur Bekämpfung von Diskriminierung und zur Förderung der Gleichstellung und der Grundrechte sowie mit Maßnahmen auf den Gebieten allgemeine und berufliche Bildung, Kultur und interkultureller Dialog, Jugend, Bürgerrechte, Einwanderung und Asyl sowie Forschung.
(28)
Das Europäische Jahr sollte an die bewährten Verfahren der vorangegangenen Europäischen Jahre anknüpfen, einschließlich denen des Europäischen Jahres der Chancengleichheit für alle (2007) und des Europäischen Jahres des interkulturellen Dialogs (2008).
(29)
Mit diesem Beschluss wird ein Finanzrahmen für die gesamte Laufzeit des Programms festgesetzt, der den vorrangigen Bezugsrahmen nach Nummer 37 der interinstitutionellen Vereinbarung vom 17. Mai 2006 zwischen dem Europäischen Parlament, dem Rat und der Kommission über die Haushaltsdisziplin und die wirtschaftliche Haushaltsführung bildet (6).
(30)
Die zur Durchführung dieses Beschlusses erforderlichen Maßnahmen sollten gemäß dem Beschluss 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 zur Festlegung der Modalitäten für die Ausübung der der Kommission übertragenen Durchführungsbefugnisse (7) erlassen werden.
(31)
Da die Ziele dieses Beschlusses auf Ebene der Mitgliedstaaten nicht ausreichend verwirklicht werden können, unter anderem aufgrund der Notwendigkeit multilateraler Partnerschaften sowie des transnationalen Informationsaustauschs und der gemeinschaftsweiten Verbreitung bewährter Verfahren, und daher wegen des Umfangs der Maßnahme besser auf Gemeinschaftsebene zu verwirklichen sind, kann die Gemeinschaft im Einklang mit dem in Artikel 5 des Vertrags niedergelegten Subsidiaritätsprinzip tätig werden. Entsprechend dem in demselben Artikel genannten Grundsatz der Verhältnismäßigkeit geht dieser Beschluss nicht über das zur Erreichung dieser Ziele erforderliche Maß hinaus -
BESCHLIESSEN:
Artikel 1
Das Europäische Jahr
Zwecks Unterstützung der Maßnahmen der Gemeinschaft zur Bekämpfung von sozialer Ausgrenzung wird das Jahr 2010 zum „Europäischen Jahr zur Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung“ (nachstehend „Europäisches Jahr“ genannt) ausgerufen.
Artikel 2
Ziele und Leitprinzipien
(1) Mit dem Europäischen Jahr werden folgende Ziele und Leitprinzipien verfolgt:
a)
Anerkennung von Rechten - Anerkennung des Grundrechts der von Armut und sozialer Ausgrenzung Betroffenen auf ein Leben in Würde und auf umfassende Teilhabe an der Gesellschaft. Das Europäische Jahr schärft das öffentliche Bewusstsein für die Lage der von Armut betroffenen Menschen, insbesondere von Gruppen oder Personen in schwierigen Lagen, und trägt zur Förderung des effektiven Zugangs dieser Menschen zu sozialen, wirtschaftlichen und kulturellen Rechten sowie zu ausreichenden Ressourcen und hochwertigen Dienstleistungen bei. Das Europäische Jahr leistet außerdem einen Beitrag zur Bekämpfung von Stereotypen und Stigmatisierung.
b)
Gemeinsame Verantwortung und Teilhabe - verstärkte Identifizierung der Öffentlichkeit mit Strategien und Maßnahmen zur Förderung der sozialen Eingliederung unter Betonung der Verantwortung der Allgemeinheit und des Einzelnen im Kampf gegen Armut und soziale Ausgrenzung sowie der Bedeutung, die der Förderung und Unterstützung der ehrenamtlichen Tätigkeit zukommt. Das Europäische Jahr fördert die Beteiligung öffentlicher und privater Akteure, unter anderem durch proaktive Partnerschaften. Es fördert die Sensibilisierung und das Engagement und schafft für alle Bürgerinnen und Bürger, insbesondere für Menschen, die direkt oder indirekt Erfahrungen mit Armut gemacht haben, Gelegenheiten, einen Beitrag zu leisten.
c)
Zusammenhalt - Förderung eines stärkeren sozialen Zusammenhalts durch Sensibilisierung der Öffentlichkeit für die Vorteile, die für jeden mit einer Gesellschaft verbunden sind, in der es keine Armut mehr gibt, in der eine gerechte Verteilung ermöglicht wird und in der niemand ausgegrenzt wird. Das Europäische Jahr fördert eine Gesellschaft, die für den Erhalt und die Verbesserung der Lebensqualität, einschließlich der Qualität der beruflichen Fertigkeiten und der Arbeitsplätze, des sozialen Wohlergehens, einschließlich des Wohlergehens von Kindern, und der Chancengleichheit für alle sorgt. Es gewährleistet ferner eine nachhaltige Entwicklung, Solidarität zwischen den und innerhalb der Generationen sowie die politische Kohärenz mit den Maßnahmen der Europäischen Union weltweit.
d)
Engagement und konkretes Handeln - Bekräftigung des starken politischen Engagements der Europäischen Union und der Mitgliedstaaten, einen entscheidenden Beitrag zur Beseitigung von Armut und sozialer Ausgrenzung und zur Förderung dieses Engagements und des Handelns auf allen Entscheidungsebenen zu leisten. Ausgehend von den Erfolgen und dem Potenzial der offenen Methode der Koordinierung im Bereich des Sozialschutzes und der sozialen Eingliederung stärkt das Europäische Jahr das politische Engagement für die Verhinderung und Bekämpfung von Armut und sozialer Ausgrenzung, indem es die politische Aufmerksamkeit bündelt und alle Betroffenen mobilisiert, und es bringt die einschlägigen Maßnahmen der Mitgliedstaaten und der Europäischen Union weiter voran.
(2) Bei der Durchführung dieser Ziele tragen die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten den in Teil IV des Anhangs aufgeführten Prioritäten Rechnung.
Artikel 3
Inhalt der Maßnahmen
(1) Die Maßnahmen auf gemeinschaftlicher und nationaler Ebene zur Verwirklichung der in Artikel 2 genannten Ziele können insbesondere umfassen:
a)
Zusammenkünfte und Veranstaltungen;
b)
Informations-, Werbe- und Aufklärungskampagnen;
c)
Umfragen und Studien auf gemeinschaftlicher oder nationaler Ebene, die sich erforderlichenfalls auf die Erhebung von nach Geschlechtern aufgeschlüsselten Daten stützen.
(2) Nähere Angaben zu den Maßnahmen gemäß Absatz 1 sind dem Anhang zu entnehmen.
(3) Alle Maßnahmen, die sich an eine breitere Öffentlichkeit richten, müssen für alle leicht zugänglich sein, auch für Menschen, die in Armut leben, sowie für Menschen mit Behinderungen.
Artikel 4
Gender Mainstreaming
Bei der Durchführung des Europäischen Jahres ist zu berücksichtigen, dass Frauen und Männer Gefahren und Ausmaß von Armut und sozialer Ausgrenzung unterschiedlich erleben. Bei der Durchführung des Europäischen Jahres tragen die Gemeinschaft und die Mitgliedstaaten dem Gender Mainstreaming Rechnung.
Artikel 5
Zusammenarbeit und Durchführung auf Gemeinschaftsebene
(1) Die zur Durchführung dieses Beschlusses erforderlichen Maßnahmen werden nach dem in Artikel 7 Absatz 2 genannten Beratungsverfahren erlassen.
(2) Die Kommission sorgt dafür, dass die Gemeinschaftsmaßnahmen im Rahmen dieses Beschlusses gemäß dem Anhang durchgeführt werden.
(3) Dabei trifft sie insbesondere die notwendigen Vorkehrungen, um die Kohärenz und Komplementarität der genannten gemeinschaftlichen Maßnahmen und Initiativen gemäß Artikel 10 zu gewährleisten und damit die in Artikel 2 genannten Ziele zu erreichen.
(4) Die Kommission führt einen regelmäßigen Meinungsaustausch mit einschlägigen Akteuren, einschließlich jener, die mit in Armut lebenden Menschen arbeiten, insbesondere auf europäischer Ebene, über Konzeption, Durchführung, Follow-up und Bewertung des Europäischen Jahres durch. Zu diesem Zweck stellt sie der Öffentlichkeit alle einschlägigen Informationen zur Verfügung.
(5) Die Kommission bezieht den Ausschuss für Sozialschutz eng in die Vorbereitung und Durchführung des Europäischen Jahres ein und informiert gegebenenfalls andere in Frage kommende Ausschüsse oder zieht diese hinzu.
(6) Die Kommission arbeitet gegebenenfalls mit anderen Organen, Einrichtungen, Ämtern und Agenturen der Europäischen Union zusammen.
Artikel 6
Zusammenarbeit und Durchführung auf nationaler Ebene
(1) Jeder Mitgliedstaat benennt eine „nationale Durchführungsstelle“, die seine Teilnahme am Europäischen Jahr organisiert und die Koordinierung auf nationaler Ebene gewährleistet. Diese nationale Durchführungsstelle ist für die Festlegung des nationalen Programms und der Prioritäten für das Europäische Jahr sowie für die Auswahl der konkreten Maßnahmen zuständig, die für eine Finanzierung durch die Gemeinschaft vorgeschlagen werden sollen. Die Strategie und die Prioritäten des Mitgliedstaats für das Europäische Jahr werden im Einklang mit den in Artikel 2 genannten Zielen festgelegt.
(2) Das Verfahren für die Gemeinschaftsfinanzierung von Maßnahmen auf nationaler Ebene ist in Teil II des Anhangs festgelegt.
(3) Bei der Durchführung ihrer Aufgaben, insbesondere bei der Ausarbeitung des nationalen Programms und - wann immer erforderlich - während der Durchführung des Europäischen Jahres, arbeitet die nationale Durchführungsstelle in enger Abstimmung mit einem breiten Spektrum einschlägiger Akteure zusammen, darunter Organisationen der Zivilgesellschaft und Organisationen zur Vertretung der Interessen der von Armut und sozialer Ausgrenzung Betroffenen, Vertreter der Sozialpartner sowie regionaler und lokaler Behörden.
Artikel 7
Ausschuss
(1) Die Kommission wird von einem Ausschuss (nachstehend „Ausschuss“ genannt) unterstützt.
(2) Wird auf diesen Absatz Bezug genommen, so gelten die Artikel 3 und 7 des Beschlusses 1999/468/EG unter Beachtung von dessen Artikel 8.
(3) Die Vertreter der Mitgliedstaaten im Ausschuss werden, soweit möglich, von der in Artikel 6 Absatz 1 genannten nationalen Durchführungsstelle benannt.
Artikel 8
Finanzvorschriften
(1) Die in Teil I des Anhangs genannten Maßnahmen auf Gemeinschaftsebene können bis zu einer Höhe von 80 % bezuschusst oder Gegenstand eines aus dem Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union finanzierten öffentlichen Auftrags werden.
(2) Maßnahmen auf nationaler, regionaler oder lokaler Ebene können bis zu einer Höhe von 50 % der zuschussfähigen Gesamtkosten nach dem in Teil II des Anhangs beschriebenen Verfahren aus dem Gesamthaushaltsplan der Europäischen Union kofinanziert werden.
Artikel 9
Antrags- und Auswahlverfahren
(1) Über die Finanzierung von Maßnahmen gemäß Artikel 8 Absatz 1 entscheidet die Kommission nach dem in Artikel 7 Absatz 2 genannten Beratungsverfahren.
(2) Anträge auf finanzielle Unterstützung für Maßnahmen gemäß Artikel 8 Absatz 2 werden der Kommission von den nationalen Durchführungsstellen nach dem in Teil II des Anhangs beschriebenen Verfahren vorgelegt.
Artikel 10
Kohärenz und Komplementarität
(1) Die Kommission sorgt gemeinsam mit den Teilnehmerländern für die Kohärenz der im Rahmen dieses Beschlusses vorgesehenen Maßnahmen mit den anderen Maßnahmen und Initiativen auf gemeinschaftlicher, nationaler, regionaler und lokaler Ebene.
(2) Sie sorgen ferner dafür, dass das Europäische Jahr eine lückenlose Ergänzung der auf gemeinschaftlicher, nationaler und regionaler Ebene existierenden Initiativen und Ressourcen darstellt, sofern diese dazu beitragen können, die Zielsetzungen des Europäischen Jahres zu verwirklichen.
Artikel 11
Teilnehmerländer
Am Europäischen Jahr können folgende Länder teilnehmen:
a)
die Mitgliedstaaten;
b)
die Kandidatenländer, die im Rahmen einer Heranführungsstrategie unterstützt werden, gemäß den allgemeinen Grundsätzen und den allgemeinen Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme dieser Länder an Gemeinschaftsprogrammen, die durch das Rahmenabkommen bzw. durch die Beschlüsse der Assoziierungsräte festgelegt sind;
c)
die westlichen Balkanländer gemäß den Modalitäten, die mit diesen Ländern nach Abschluss der Rahmenabkommen über die allgemeinen Grundsätze für ihre Teilnahme an Gemeinschaftsprogrammen zu vereinbaren sind;
d)
die EFTA-Staaten, die Vertragsstaaten des EWR-Abkommens sind, gemäß den Bestimmungen dieses Abkommens;
e)
die ENP-Partnerländer gemäß den allgemeinen Grundsätzen und den allgemeinen Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme dieser Länder an Gemeinschaftsprogrammen, die im Strategiepapier vom Mai 2004 und den nationalen Aktionsplänen festgelegt sind. Jegliche finanzielle Unterstützung der Gemeinschaft für Maßnahmen in ENP-Partnerländern in diesem Kontext wird von dem Europäischen Nachbarschaftsinstrument im Einklang mit den für die allgemeine Zusammenarbeit mit diesen Ländern festgelegten Prioritäten und Verfahren abgedeckt.
Artikel 12
Budget
(1) Die Finanzausstattung für die Durchführung der in diesem Beschluss genannten Maßnahmen wird für den Zeitraum vom 1. Januar 2009 bis zum 31. Dezember 2010 auf 17 Mio. EUR festgelegt; davon sind 6,5 Mio. EUR für den Zeitraum bis zum 31. Dezember 2009 bestimmt.
(2) Die jährlichen Mittel werden von der Haushaltsbehörde innerhalb der durch die finanzielle Vorausschau 2007-2013 gesetzten Grenzen bewilligt.
Artikel 13
Internationale Zusammenarbeit
Für die Zwecke des Europäischen Jahres kann die Kommission mit einschlägigen internationalen Organisationen zusammenarbeiten, insbesondere mit dem Europarat, der Internationalen Arbeitsorganisation und den Vereinten Nationen.
Artikel 14
Schutz der finanziellen Interessen der Gemeinschaft
Die Kommission stellt bei der Durchführung der nach diesem Beschluss finanzierten Maßnahmen den Schutz der finanziellen Interessen der Gemeinschaft durch die Anwendung von Präventivmaßnahmen gegen Betrug, Korruption und sonstige rechtswidrige Handlungen, durch wirksame Kontrollen und Wiedereinziehung zu Unrecht gezahlter Beträge sowie - bei Feststellung von Unregelmäßigkeiten - durch wirksame, angemessene und abschreckende Sanktionen gemäß der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2988/95 des Rates vom 18. Dezember 1995 über den Schutz der finanziellen Interessen der Europäischen Gemeinschaften (8), der Verordnung (Euratom, EG) Nr. 2185/96 des Rates vom 11. November 1996 betreffend die Kontrollen und Überprüfungen vor Ort durch die Kommission zum Schutz der finanziellen Interessen der Europäischen Gemeinschaften vor Betrug und anderen Unregelmäßigkeiten (9) und der Verordnung (EG) Nr. 1073/1999 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 25. Mai 1999 über die Untersuchungen des Europäischen Amtes für Betrugsbekämpfung (OLAF) (10).
Artikel 15
Überwachung und Bewertung
(1) Bis zum 31. Dezember 2011 legt die Kommission dem Europäischen Parlament, dem Rat, dem Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschuss sowie dem Ausschuss der Regionen einen Bericht über die Durchführung, die Ergebnisse und die allgemeine Bewertung der in diesem Beschluss vorgesehenen Maßnahmen vor.
(2) Dieser Bericht enthält auch Informationen darüber, wie die geschlechtsspezifische Dimension in die Aktivitäten des Europäischen Jahres einbezogen wurde und wie das Europäische Jahr den Gruppen und Personen in schwierigen Lagen zugute gekommen ist.
Artikel 16
Inkrafttreten
Dieser Beschluss tritt am zwanzigsten Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Geschehen zu Straßburg am 22. Oktober 2008.