NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1559/2006
ze dne 18. října 2006
o minimálních požadavcích na jakost hrušek odrůdy Williamsova čáslavka a Rocha v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě, na které se vztahuje režim podpory produkce
(kodifikované znění)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EHS) č. 2319/89 ze dne 28. července 1989 o minimálních požadavcích na jakost hrušek odrůdy Williamsova čáslavka a Rocha v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě, na které se vztahuje režim podpory produkce (2) bylo podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Čl. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 2201/96 stanoví režim podpory produkce pro určité produkty.
(3)
Cílem stanovených minimálních požadavků na jakost je zamezit výrobě produktů, po kterých není poptávka nebo by vedla k narušení trhu. Požadavky na jakost musí vycházet z tradičních výrobních postupů.
(4)
Požadavky na jakost stanovené v tomto nařízení představují doplňující prováděcí pravidla k ustanovením nařízení Komise (ES) č. 1535/2003 ze dne 29. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o režim podpory pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny (4).
(5)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty zpracované z ovoce a zeleniny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Toto nařízení stanoví minimální požadavky na jakost, které musí splňovat konzervované hrušky odrůdy Williamsova čáslavka a Rocha v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě (dále jen „hrušky v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě“), stanovené v čl. 2 bodě 2 nařízení (ES) č. 1535/2003.
Článek 2
Pro přípravu hrušek v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě musí být použit pouze druh hrušek Pyrus comunis L., odrůd Williamsova čáslavka a Rocha. Surovina musí být čerstvá, nepoškozená, čistá a vhodná pro zpracování.
Surovina může být před použitím pro přípravu hrušek v sirupu a/nebo vlastní šťávě zchlazena.
Článek 3
1. Hrušky v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě musí být zpracovány jedním ze způsobů definovaných v odstavci 2.
2. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„celým plodem ovoce“ ovoce s jaderníkem a se stopkou nebo bez ní;
b)
„půlkou plodu ovoce“ vypeckovaný plod, rozříznutý na dvě zhruba stejné části;
c)
„čtvrtkou plodu ovoce“ vypeckovaný ovocný plod rozříznutý na čtyři zhruba stejné části;
d)
„plátky“ celý ovocný plod rozřezaný na více než čtyři části ve tvaru klínu;
e)
„kostkami“ vypeckovaný ovocný plod rozřezaný na části ve tvaru kostek.
3. Každé balení hrušek v sirupu a/nebo hrušek ve vlastní šťávě obsahuje jen jeden druh a plody ovoce nebo jeho části musí být téměř stejně velké. V balení se nesmí nacházet jiný druh ovoce.
4. Barva hrušek v sirupu a/nebo hrušek ve vlastní šťávě musí být typická pro hrušky Williamsova čáslovka a Rocha. Jemné růžové zabarvení se nepokládá za vadu. Hrušky, které obsahuji zvláštní příměsi, jsou pokládány za normálně zbarvené, když nejsou použity příměsi nepřirozeného zabarvení.
5. Hrušky v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě nesmí obsahovat cizí látky nerostlinného původu ani cizí vůně a pachy. Plody ovoce jsou masité a mohou se lišit měkkostí, nesmí být však ani příliš měkké, ani příliš tvrdé.
6. Hrušky v sirupu a/nebo hrušky ve vlastní šťávě nesmí v podstatě obsahovat:
a)
cizí materiály rostlinného původu;
b)
slupku;
c)
kazy.
Celé plody, půlky a čtvrtky nesmí mít téměř žádné mechanicky poškozené části.
Článek 4
1. Plody ovoce nebo jeho kousky jsou pokládány za stejně velké, když váha největšího plodu v balení není větší než dvojnásobek váhy nejmenšího plodu.
Pokud se v balení nachází méně než 20 kusů plodů, není třeba přihlížet k přesnému počtu kusů, může být o jeden kus méně nebo více. Při stanovení největších a nejmenších kousků se neberou v úvahu kousky rozlomené.
2. Hrušky v sirupu nebo hrušky ve vlastní šťávě splňují požadavky čl. 3 odst. 6, nejsou-li překročeny následující hodnoty:
Druh
Celé, půlky a čtvrtky
Jiné
Kazy
15 % z počtu
1,5 kilogramu
Mechanicky poškozené
10 % z počtu
nepoužívá se
Slupka
100 cm2 celkové plochy
100 cm2 celkové plochy
Cizí materiál rostlinného původu:
-
jaderník
10 kusů
10 kusů
-
volná jádra
80 kusů
80 kusů
-
jiný materiál včetně volných částí jaderníku
60 kusů
60 kusů
Povolená odchylka, jiná nežli odchylka stanovená procenty z počtu, je 10 kg čisté hmotnosti ovoce bez šťávy.
Jaderníky nejsou pokládány za vadu, pokud se jedná o celé ovoce.
3. Pro účely odstavce 2 se rozumí:
a)
„poškozenými plody“ plody ovoce s odlišným zbarvením na povrchu nebo se skvrnami, které jsou nápadně odlišné od celkové barvy a které by mohly pronikat do ovocné dužiny, zvláště potlučené, strupovité nebo tmavě zabarvené;
b)
„plody s mechanickým poškozením“ plody ovoce, které byly rozděleny na několik částí a odpovídá-li velikost souboru těchto částí velikosti celého plodu, jsou tyto části pokládány za jednu jednotku; nebo plody ovoce s příliš velkým odpadem a silným rýhováním na povrchu zhoršujícím jejich vzhled;
c)
„slupkou“ jak slupka spojená s dužinou hrušky, tak slupka, která se uvolnila v balení;
d)
„cizími materiály rostlinného původu“ rostlinné materiály, které nepatří vlastnímu ovoci, nebo které byly přidány k čerstvému ovoci, avšak měly být odstraněny během jeho zpracování, zvláště jedná-li se o jaderníky, jádra hrušek, stopky a listí a jejich kousky. Slupka a kousky jader sem však nepatří;
e)
„jaderníkem“ celek jádřince nebo jeho části spojené či nespojené s plodem, ať už s jádry nebo bez nich. Kousky jaderníku jsou pokládány za jednu jednotku, jestliže jsou spojeny a jsou velké zhruba jako polovina jaderníku;
f)
„volnými jádry hrušek“ jádra, která netvoří součást jaderníku, ale jsou volně v balení.
Článek 5
1. Hrušky v sirupu a/nebo ve vlastní šťávě musí tvořit nejméně 90 % množství ovocné šťávy v balení.
2. Čistá hmotnost ovoce bez šťávy vyjádřená v gramech musí být v průměru rovna alespoň následujícím procentům množství ovocné šťávy v balení:
Druh
Konzervy s nominálním obsahem vody
425 ml nebo více
méně než 425 ml
Celý plod ovoce
50
46
Půlka plodu ovoce
54
46
Čtvrtka plodu ovoce
56
46
Plátky
56
46
Kostky
56
50
3. Když jsou hrušky v sirupu a/nebo hrušky ve vlastní šťávě ve sklenicích, potom musí být množství ovocné šťávy sníženo o 20 ml ještě dřív, než se vypočítají procenta uvedená v odstavcích 1 a 2.
4. Na každém balení musí být vyznačen producent, den a rok produkce. Označení, které může být v kódové formě, musí být schváleno příslušnými orgány v členském státě produkce.
Tyto orgány mohou přijmout doplňující předpisy o označování.
Článek 6
Producent musí denně a v pravidelných intervalech během doby zpracování ověřovat, zda hrušky v sirupu a/nebo hrušky ve vlastní šťávě vyhovují požadavkům na jakost stanoveným pro poskytování režimu podpory. Výsledky ověření se zaznamenávají.
Článek 7
Nařízení (EHS) č. 2319/89 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 8
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. října 2006.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1559/2006 DER KOMMISSION
vom 18. Oktober 2006
über Mindestqualitätsanforderungen an Williams- und Rocha-Birnen in Sirup und/oder in natürlichem Fruchtsaft im Rahmen der Produktionsbeihilferegelung
(kodifizierte Fassung)
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2201/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 über die gemeinsame Marktorganisation für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (1), insbesondere auf Artikel 6 Absatz 1,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Verordnung (EWG) Nr. 2319/89 der Kommission vom 28. Juli 1989 über Mindestqualitätsanforderungen an Williams- und Rocha-Birnen in Sirup und/oder in natürlichem Fruchtsaft im Rahmen der Produktionsbeihilferegelung (2) ist in wesentlichen Punkten geändert worden (3). Aus Gründen der Übersichtlichkeit und Klarheit empfiehlt es sich daher, die genannte Verordnung zu kodifizieren.
(2)
In Artikel 2 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2201/96 ist für bestimmte, in ihrem Anhang I genannte Erzeugnisse eine Produktionsbeihilferegelung vorgesehen.
(3)
Die festzulegenden Mindestqualitätsanforderungen sollen die Herstellung von Erzeugnissen verhindern, für die keine Nachfrage besteht oder die zu Marktverzerrungen führen würden. Die Anforderungen sollten sich auf traditionelle lautere Herstellungsverfahren stützen.
(4)
Bei den mit der vorliegenden Verordnung festgelegten Qualitätsanforderungen handelt es sich um ergänzende Maßnahmen zur Durchführung der Verordnung (EG) Nr. 1535/2003 der Kommission vom 29. August 2003 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2201/96 des Rates hinsichtlich der Beihilferegelung für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse (4).
(5)
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsausschusses für Verarbeitungserzeugnisse aus Obst und Gemüse -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
In dieser Verordnung werden die Mindestqualitätsanforderungen festgelegt, denen Konserven von Williams- und Rocha-Birnen in Sirup und/oder in natürlichem Fruchtsaft gemäß Definition in Artikel 2 Nummer 2 der Verordnung (EG) Nr. 1535/2003, nachstehend „Birnen in Sirup und/oder in natürlichem Fruchtsaft“ genannt, entsprechen müssen.
Artikel 2
Für die Herstellung von Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft dürfen lediglich Birnen der Art Pyrus Communis L., Sorten Williams und Rocha, verwendet werden. Der Rohstoff muss frisch, gesund, sauber und für die Verarbeitung geeignet sein.
Vor seiner Verarbeitung zu Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft darf der Rohstoff gekühlt worden sein.
Artikel 3
(1) Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft werden in einer der Angebotsformen gemäß Absatz 2 hergestellt.
(2) Für die Anwendung dieser Verordnung gelten hierbei folgende Angebotsformen:
a)
„ganze Früchte“: die ganze Frucht mit Kerngehäuse, mit oder ohne Stiel;
b)
„Hälften“: die vom Kerngehäuse befreiten, in zwei ungefähr gleich große Teile geschnittenen Früchte;
c)
„Viertel“: die vom Kerngehäuse befreiten, in vier ungefähr gleich große Teile geschnittenen Früchte;
d)
„Scheiben“: die vom Kerngehäuse befreiten, in mehr als vier keilförmige Teile geschnittenen Früchte;
e)
„Würfel“: die vom Kerngehäuse befreiten, in akkurate Würfel geschnittenen Früchte.
(3) Jedes Behältnis darf nur Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft ein und derselben Angebotsform enthalten, wobei die Früchte bzw. die Fruchtteile praktisch einheitlich groß sein müssen. Das Behältnis darf keine andere Fruchtart enthalten.
(4) Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft müssen die für die Sorte Williams oder Rocha typische Farbe aufweisen. Eine leichte Rosafärbung gilt dabei nicht als Fehler. Die Farbe von Birnen mit besonderen Zutaten gilt als typisch, wenn aufgrund dieser Zutaten keine anomale Verfärbung vorliegt.
(5) Birnen in Siurp und/oder natürlichem Fruchtsaft müssen frei von Fremdstoffen nichtpflanzlichen Ursprungs sowie frei von Fremdgeschmack und -geruch sein. Die Frucht muss fleischig sein und darf einen unterschiedlichen Reifegrad besitzen, jedoch weder zu weich noch zu fest sein.
(6) Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft müssen praktisch frei sein von
a)
pflanzlichen Fremdstoffen,
b)
Schalen,
c)
fleckigen Einheiten.
Ganze Früchte, Hälften und Viertel müssen praktisch frei von mechanisch beschädigten Einheiten sein.
Artikel 4
(1) Früchte oder Fruchtteile gelten als praktisch einheitlich groß, wenn in einem Behältnis das Gewicht der größten Einheit höchstens das Doppelte des Gewichts der kleinsten Einheit beträgt.
Befinden sich weniger als 20 Einheiten in einem Behältnis, so kann eine Einheit unberücksichtigt bleiben. Bei der Bestimmung der größten und der kleinsten Einheit werden zerfallene Einheiten nicht berücksichtigt.
(2) Die Vorschriften des Artikels 3 Absatz 6 gelten für Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft als erfüllt, wenn folgende Toleranzwerte nicht überschritten werden:
Angebotsform
Ganze Früchte, Hälften und Viertel
Sonstige
Fleckige Einheiten
15 % der Anzahl
1,5 kg
Mechanisch beschädigte Einheiten
10 % der Anzahl
Nicht anwendbar
Schalen
100 cm2 der Gesamtfläche
100 cm2 der Gesamtfläche
Pflanzliche Fremdstoffe:
-
Kerngehäuse
10 Einheiten
10 Einheiten
-
Lose Birnenkerne
80 Stück
80 Stück
-
Sonstige Substanzen, einschließlich Stücke abgelöster Kerngehäuse
60 Stück
60 Stück
Die zulässigen Toleranzwerte, die nicht in Prozent der Anzahl festgelegt sind, verstehen sich je 10 Kilogramm Abtropfgewicht.
Bei „ganzen Früchten“ gelten die Kerngehäuse nicht als Fehler.
(3) Im Sinne von Absatz 2 sind
a)
„fleckige Einheiten“: Früchte mit Verfärbungen an der Oberfläche oder Flecken, die sich von der Gesamtfarbe deutlich abheben und auch in das Fruchtfleisch eingedrungen sein können, namentlich Druckstellen, Schorf und dunkle Flecken;
b)
„mechanisch beschädigte Einheiten“: Einheiten, die in mehrere Teile zerfallen sind; entsprechen diese Einzelteile zusammen einer ganzen Einheit, so gelten sie als volle Einheit; ferner Einheiten, die übermäßig abgeschält worden sind und erhebliche Mängel an der Oberfläche aufweisen, die das Aussehen wesentlich beeinträchtigen;
c)
„Schalen“: sowohl die unmittelbar am Birnenfleisch haftenden Schalen als auch lose im Behältnis vorhandene Schalenteile;
d)
„pflanzliche Fremdstoffe“: pflanzliche Stoffe, die nicht zur Frucht selbst gehören oder die Bestandteil der frischen Frucht waren und während der Verarbeitung hätten entfernt werden müssen, namentlich Kerngehäuse, Birnenkerne, Stengel und Blätter sowie Teile davon. Schalen fallen jedoch nicht darunter;
e)
„Kerngehäuse“: die Kernkammer oder Teile davon, auch der Frucht nicht anhaftend, mit oder ohne Kerne. Teile eines Kerngehäuses gelten als eine Einheit, wenn alle Teile zusammengenommen ungefähr die Hälfte eines Kerngehäuses ausmachen;
f)
„lose Birnenkerne“: Kerne, die sich nicht im Kerngehäuse, sondern lose im Behältnis befinden.
Artikel 5
(1) Birnen und Sirup und/oder natürlicher Fruchtsaft müssen mindestens 90 % des Behältnisvolumens ausmachen.
(2) Das Abtropfgewicht der Früchte muss im Schnitt mindestens folgendem Anteil des Behältnisvolumens (in Gramm) entsprechen:
Angebotsform
Behältnisse mit einem Nennvolumen von
= 425 ml
425 ml
Ganze Früchte
50
46
Hälften
54
46
Viertel
56
46
Scheiben
56
46
Würfel
56
50
(3) Sind Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft in Glasbehältnissen abgefüllt, so ist das Behältnisvolumen vor Berechnung der in den Absätzen 1 und 2 genannten Prozentsätze um 20 ml zu reduzieren.
(4) Auf jedem Behältnis muss das Datum der Herstellung sowie der Verarbeiter angegeben sein. Die Angaben, die eine Codeform haben können, sind von den zuständigen Behörden des Mitgliedstaats zu genehmigen, in dem die Herstellung stattfindet.
Diese Behörden dürfen zusätzliche Kennzeichnungsvorschriften erlassen.
Artikel 6
Der Verarbeiter muss während des Verarbeitungszeitraums täglich und in regelmäßigen Abständen prüfen, ob die Birnen in Sirup und/oder natürlichem Fruchtsaft den Bedingungen für die Gewährung der Beihilfe entsprechen. Die Ergebnisse dieser Überprüfung sind schriftlich festzuhalten.
Artikel 7
Die Verordnung (EWG) Nr. 2319/89 wird aufgehoben.
Bezugnahmen auf die aufgehobene Verordnung gelten als Bezugnahmen auf die vorliegende Verordnung und sind nach Maßgabe der Entsprechungstabelle in Anhang II zu lesen.
Artikel 8
Diese Verordnung tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 18. Oktober 2006