NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1910/2006
ze dne 19. prosince 2006
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1015/94 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (dále jen „původní šetření“).
(2)
V září 2000 Rada nařízením (ES) č. 2042/2000 (3) potvrdila konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1015/94 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“).
1.2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (4) obdržela Komise dne 28. června 2005 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Grass Valley Nederland BV, výrobce ve Společenství představující více než 60 % celkové výroby systémů televizních kamer ve Společenství (dále jen „žadatel“). Grass Valley je společností, která vznikla po akvizici společnosti Philips Digital Video Systems společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.
(5)
Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a přezkum zahájila dne 29. září 2005 (5).
1.3. Souběžné šetření
(6)
Dne 18. května 2006 Komise zahájila nové antidumpingové řízení týkající se dovozu některých kamerových systémů pocházejících z Japonska a prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (6). Nové antidumpingové řízení se týká systémů televizních kamer, na něž se vztahují platná opatření uvedená v 2. bodu odůvodnění. Pokud se dospěje k závěru, že na některé kamerové systémy pocházející z Japonska je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat systémů televizních kamer, na něž se vztahují opatření podle tohoto nařízení, pak opatření uložená tímto nařízením již nebudou vhodná, a proto bude třeba je pozměnit nebo zrušit.
1.4. Stávající šetření
1.4.1. Postup
(7)
Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, uživatelům/dovozcům, výrobcům surovin, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům vyvážející země a výrobcům ve Společenství zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Žádajícímu výrobci ve Společenství, dvěma jiným známým výrobcům ve Společenství, dvaceti pěti uživatelům, devíti výrobcům surovin a pěti známým vyvážejícím výrobcům v Japonsku byly zaslány dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal jeden výrobce ve Společenství, jeden japonský vyvážející výrobce a společnost ve Společenství, která je s ním ve spojení, čtyři uživatelé/dovozci a jeden výrobce surovin.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemsko)
Ostatní výrobci ve Společenství:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Spojené království)
Výrobce ve vyvážející zemi:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
Analýza se zaměřuje zejména na standardní systémy televizních kamer, jelikož ty představují velkou většinu výrobků, na něž se opatření vztahují. Poznamenává se rovněž, že systémy televizních kamer s vysokým rozlišením s podobnou výkonností a jakostí jako standardní systémy televizních kamer, které mají poměr šumu 62 dB (proto se na ně vztahují stávající opatření), mohou prezentovat poměr šumu méně než 55 dB, opatřením by tudíž nepodléhaly. To potvrdilo rovněž výrobní odvětví Společenství. Jedna zúčastněná strana, která v současném šetření nespolupracovala, požadovala, aby byla definice výrobku v rámci tohoto přezkumu upravena podle definice používané v novém šetření podle 6. bodu odůvodnění. Tento přezkum však nemůže definici výrobku změnit, protože se omezuje na rozhodnutí, zda budou platná opatření zachována nebo zrušena. Tato námitka tedy musela být zamítnuta.
1.4.2. Období šetření
(11)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí relevantních pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“ nebo „období šetření újmy“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako v původních šetřeních, která vedla k uložení opatření, jež jsou v současné době v platnosti, tj. systémy televizních kamer.
(13)
Jak je uvedeno v nařízení č. 1015/94, systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených buď společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
(14)
Výrobky, jichž se tento přezkum týká, jsou v současnosti zařazeny do kódů KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 a ex 8528 21 90.
(15)
Nařízení se netýká těchto výrobků:
a)
objektivy;
b)
videorekordéry;
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře;
d)
profesionální kamery, které nelze používat pro účely vysílání;
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze.
2.2. Obdobný výrobek
(16)
Stejně jako bylo zjištěno v předchozích šetřeních uvedených v 1. a 2. bodu odůvodnění, i stávající šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný japonskými vyvážejícími výrobci a prodávaný na japonském trhu a ve Společenství a výrobek vyráběný a prodávaný žádajícím výrobcem ve Společenství na trhu Společenství používají stejnou základní technologii a oba splňují celosvětově použitelné průmyslové normy. Tyto výrobky mají rovněž stejné funkce a použití, dále mají podobné fyzické a technické vlastnosti, jsou zaměnitelné a navzájem si konkurují. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1. Úvodní poznámky
(17)
Stejně jako v předchozím přezkumném šetření byla úroveň spolupráce japonských vyvážejících výrobců v tomto řízení obzvláště nízká. Spolupracoval pouze jeden výrobce z pěti. Ze zbývajících čtyř výrobců, jež byli Komisi známi, nikdo neposkytl odpověď na dotazník, ačkoli podle dostupných skutečností, a zejména databáze, kterou Komise spravuje podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), nejméně tři z nich v průběhu období šetření pravděpodobně vyváželi systémy televizních kamer do Společenství.
(18)
Spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce, který však dotčený výrobek do Společenství nevyváží. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebylo možno získat žádné spolehlivé údaje o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období šetření přímo od vyvážejících výrobců. V souladu s předchozími zjištěními se mimoto zdálo, že dostupné statistické informace Eurostatu nejsou spolehlivé, jelikož kódy KN, do nichž lze dotčený výrobek zařadit, evidují rovněž dovozy jiných výrobků, aniž by je bylo možno rozlišit. Proto informace Eurostatu rovněž nemohly být použity ke zjištění, zda se uskutečnily dovozy systémů televizních kamer z Japonska, v jakém množství a hodnotě. Za těchto okolností Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje, tj. informace uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 a v žádosti o zahájení přezkumu. Na tomto základě byl nejlépe odhadnut objem a hodnota systémů televizních kamer pocházejících z Japonska, které byly v posuzovaném období dovezeny do Společenství.
3.2. Dumping dovozů během období šetření
(19)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci/nespolupráci vyvážejících výrobců v Japonsku a skutečnosti, že jediný spolupracující vyvážející výrobce v Japonsku dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, si Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení informace týkající se přetrvávání dumpingu vyžádala z jiných zdrojů, zejména z informací poskytnutých žadatelem a uvedených v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(20)
Z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 vyplývá, že se v období šetření uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku, zejména přibližně 10 hlav televizních kamer, což je základní a nejcennější část systému. Připomíná se, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce a skutečnosti, že jediný spolupracující vývozce dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, nebylo možno pro dotčený výrobek provést žádný formální výpočet dumpingu.
(21)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení musela spolehnout na dostupné údaje, tj. důkazy poskytnuté v žádosti žadatele, které prokazovaly, že výše dumpingu u dvou modelů dotčeného výrobku je po zaplacení cla značná a u jednoho modelu dosahuje více než 10 %.
(22)
Z dostupných důkazů se zdá, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingového chování japonských vyvážejících výrobců.
3.3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
3.3.1. Předběžné poznámky
(23)
Celosvětoví výrobci systémů televizních kamer se nacházejí pouze v Japonsku a v EU. Celosvětový prodej je proto rozdělen mezi tyto výrobce. Ve Společenství existují nejméně dva známí výrobci (z nichž jeden je ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci), kteří vyrábějí pro trh Společenství. Existuje pět známých japonských vyvážejících výrobců, kteří vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na celém světě.
(24)
Připomíná se, že opatření byla v platnosti od roku 1994. V roce 1999 však Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci opatření absorbovali, a proto se rozhodla antidumpingová cla pro dotčené vyvážející výrobce zvýšit na velmi vysokou úroveň (až 200,3 %). V roce 2000 z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že by se opatření vzhledem k pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy měla prodloužit o dalších pět let.
3.3.2. Vztah mezi cenami ve Společenství a ve vyvážející zemi
(25)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byly jediným dostupným zdrojem informací o cenách dotčeného výrobku v Japonsku údaje o prodeji poskytnuté jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (Ikegami), informace získané od žadatele a informace v žádosti o toto šetření.
(26)
Jak bylo uvedeno v 20. bodu odůvodnění, hlavy televizních kamer jsou hlavní a nejcennější součástí systémů televizních kamer, proto se považovalo za vhodné posoudit vztah mezi cenami v Japonsku a cenami ve Společenství na tomto základě.
(27)
Z údajů uvedených v žádosti a získaných během inspekcí na místě se zdá, že ceny účtované výrobci ve Společenství jsou vyšší než ceny, které převládají na domácím trhu v Japonsku.
(28)
Bylo však prokázáno, že navzdory této skutečnosti jsou japonské společnosti ochotny již dnes vyvážet do Společenství za ceny bez antidumpingových cel mnohem nižší, než jsou ceny převládající ve Společenství a na jejich domácím trhu. Totéž platí pro jejich vývozy do třetích zemí.
(29)
Na základě toho lze očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dostávaly by se do Společenství dovozy za ceny, které by byly výrazně dumpingové a nižší než ceny ve Společenství, jelikož není žádný důvod domnívat se, že by japonští vyvážející výrobci v tomto případě své cenové chování změnili. Kromě toho vysoká úroveň cen na trhu Společenství představuje pro japonské vyvážející výrobce rovněž pobídku, aby část svého domácího prodeje přesunuli do EU.
(30)
Jelikož platná opatření jsou vysoká (v rozmezí od 52,7 do 200,3 %), japonští vyvážející výrobci by měli značný prostor pro manévrování při stanovování nových cen v případě, že by platnost opatření skončila a že by se rozhodli své vývozní ceny zvýšit. V každém případě, jak bylo uvedeno výše, by cenové podbízení vůči cenám Společenství trvalo i při jakémkoliv zvýšení cen, které by bylo nižší, než jsou platná opatření.
3.3.3. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a cenami ve vyvážející zemi
(31)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byla analýza vývozních cen z Japonska do třetích zemí v porovnání s cenami, za něž se výrobky prodávaly v Japonsku, provedena u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se vzala v úvahu velká většina prodejů do třetích zemí.
(32)
Za účelem řádného srovnání těchto cen byly provedeny úpravy, bylo-li to odůvodněné, s ohledem na obchodní úroveň, náklady na dopravu, pojištění a úvěry. Do srovnání byly zahrnuty všechny prvky systémů (nejen hlavy kamer), jelikož byly k dispozici podrobné údaje.
(33)
Srovnání prokázalo, že společnost prodávala třetím zemím za podstatně nižší ceny než na domácím trhu.
(34)
S ohledem na dostupné údaje lze usuzovat, že společnost prodává své výrobky třetím zemím velmi pravděpodobně za dumpingové ceny (přibližně 20 %). To potvrzují evidentní důkazy obsažené v žádosti, že vyvážející výrobci prodávají ostatním třetím zemím za výrazně dumpingové ceny.
(35)
Nejsou k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že ostatní japonští vyvážející výrobci nesledují stejnou cenovou politiku a neprodávají výrobky třetím zemím za pravděpodobně dumpingové ceny.
(36)
Takto se dospělo k závěru, že japonští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do třetích zemí za ceny významně nižší, než jsou ceny na jejich domácím trhu, že tyto vývozní ceny byly během období šetření nejspíše dumpingové a že neexistují žádné důkazy, že se toto jednání změní.
3.3.4. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství
(37)
Podle dostupných skutečností, tj. žádosti a informací poskytnutých jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, jsou ceny, za něž vyvážející výrobci prodávají dotčený výrobek třetím zemím, mnohem nižší než ceny převažující ve Společenství. Rozdíl může v závislosti na trhu dosahovat až 220 %. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro japonské vyvážející výrobce významnou pobídku, aby přesměrovali část svých vývozů do třetích zemí na trh ve Společenství.
(38)
Poznamenává se rovněž, že Společenství je jedinou oblastí, v níž byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová opatření. Neexistují žádné důkazy, že pokud by platnost opaření skončila, přijali by výrobci jinou cenovou politiku, než jakou uplatňují u dovozů do třetích zemí.
3.3.5. Nevyužité kapacity a zásoby
(39)
Žadatel uvedl, že vzhledem k povaze výrobku je kapacita flexibilní a že japonští vyvážející výrobci by mohli ve velmi krátké době rozšířit svou kapacitu. To potvrdila inspekce na místě u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku.
(40)
Výrobní proces vyžaduje lidské zdroje, není však omezen konkrétním výrobním procesem nebo strojem. Jelikož výrobní linka je převážně manuální, postačuje ke zvýšení kapacity zvýšit počet směn a zaměstnaných pracovníků. Nejdůležitější překážkou zvýšení kapacity je doba potřebná k zaškolení nových zaměstnanců, pokud jde o montáž a výrobu televizních kamer. Jedinou možnou překážkou v souvislosti se strojním zařízením, jež by v případě zvýšení výroby vyžadovalo vysoké investice, je stroj vyrábějící optický blok. Nebyly však shledány žádné důkazy, že by to vzhledem k současné výši produkce bylo limitujícím činitelem možného zvýšení výrobní kapacity. Jelikož společnost nevyužívala plně všechny možné směny, usuzuje se, že by se výrobní kapacita mohla rychle a podstatně zvýšit. Kromě toho nebyly předloženy důkazy, že by náklady související se zvýšením kapacity byly vysoké s ohledem na hodnotu dotčeného výrobku.
(41)
Toto zvýšení může být velmi výrazné, a to vzhledem k nízké ceně „vstupného“, které by museli japonští vyvážející výrobci zaplatit, aby mohli ve Společenství prodávat větší množství (existující distribuční kanály a nízké investice do zvýšení kapacity).
(42)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k tomu, že neexistují důkazy prokazující, že tato situace není stejná u všech ostatních vyvážejících výrobců, lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by se výrobní kapacita mohla v krátké době podstatně zvýšit, pokud by to výrobci v Japonsku potřebovali.
(43)
Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné, že se dovozy do ES zvýší. To je nutno posoudit s ohledem na lákavé ceny ve Společenství v porovnání s třetími zeměmi (jak bylo zmíněno výše), již existující distribuční kanály a skutečnosti, že by kapacitu bylo možno zvýšit s poměrně nízkými náklady (zaškolení nových odborných pracovníků).
3.4. Závěr
(44)
S ohledem na výše popsané zvláštnosti trhu, tj. že ceny ve Společenství jsou vyšší než ve třetích zemích a na japonském domácím trhu a že existují silné pobídky pro přesměrování části prodeje na trh Společenství pravděpodobně za nízké ceny s cílem znovu získat ztracené podíly na trhu. Jelikož výrobní kapacitu lze snadno rozšířit, je velmi pravděpodobné, že by se dovozy dotčeného výrobku znovu uskutečňovaly ve významném množství. Poněvadž neexistují důkazy, že by v případě pozbytí platnosti opatření japonští vyvážející výrobci změnili své cenové chování a zvýšili ceny, je rovněž velmi pravděpodobné, že by se tyto vyšší dovozy uskutečňovaly za dumpingové ceny.
(45)
Proto se vyvozuje závěr, že u dotčeného výrobku je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné obnovení dumpingu japonskými vyvážejícími výrobci, a proto by se platná opatření měla zachovat.
4. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(46)
V roce 2001 byla společnost Philips Digital Video Systems (dále jen „Philips DVS“) převzata společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems (dále jen „TBS“), jiným výrobcem systémů televizních kamer ve Společenství, a ze sloučeného subjektu Philips DVS/TBS se stala společnost Grass Valley Nederland B.V., která je žadatelem.
(47)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že již pět let jsou prakticky všechny systémy televizních kamer, které jsou prodávány společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, vyráběny touto společností ve Společenství. Dále uvedl, že jelikož tento výrobní závod nezásobuje pouze trh ES, ale celý svět, jakékoliv rozhodnutí týkající se existujících antidumpingových cel se ho pravděpodobně nedotkne.
(48)
Jelikož tento vyvážející výrobce neposkytl žádné další informace, zejména odpověď na dotazník určený pro ostatní výrobce ve Společenství, nebylo možno podrobně prověřit přesnou povahu jeho činností, včetně těch ve Společenství.
(49)
Jiný hospodářský subjekt vyrábějící systémy televizních kamer ve Společenství, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, při tomto šetření spolupracoval a se stávajícími opatřeními nesouhlasil. Tento hospodářský subjekt uvedl, že se dovozy systémů televizních kamer z Japonska uskutečňovaly pouze sporadicky a s cílem doplnit jeho operace v ES. Inspekce na místě odhalila, že v těchto zařízeních ve Společenství se montuje pouze jeden konkrétní model, přičemž součásti pocházejí z Japonska a ze Společenství, ačkoliv v době konání inspekce se neuskutečňovala žádná výroba bloku CCD (zařízení se zdvojeným nábojem), nejdůležitější součásti hlavy kamery. Šetření navíc ukázalo, že neexistují žádné jiné důvody pro výrobu tohoto modelu ve Společenství vyjma existence opatření, jež byla na systémy televizních kamer uložena.
(50)
Toto šetření v každém případě potvrdilo, že žadatel představuje více než 60 % výroby systémů televizních kamer ve Společenství. Představuje proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na něj odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
5.1. Předběžné poznámky
(51)
Z důvodů, které byly vysvětleny v 19. a 20. bodu odůvodnění, byla analýza týkající se situace na trhu Společenství založena na shromážděných údajích o hlavách televizních kamer.
(52)
Jak bylo zmíněno výše, nebylo možno získat údaje od jednoho japonského vyvážejícího výrobce, který údajně má výrobní zařízení na trhu Společenství. Jak bylo uvedeno výše, japonští výrobci, kteří skutečně vyváželi dotčený výrobek do Společenství, nespolupracovali. Proto, zejména co se týká spotřeby, použila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje.
(53)
Jelikož údaje o prodeji a výrobě byly k dispozici pouze od jedné či dvou zúčastněných stran, považuje se vzhledem k obchodní citlivosti těchto údajů za vhodné absolutní údaje nezveřejnit. Tyto údaje proto byly nahrazeny symbolem „-“ s uvedením indexů.
5.1.1. Spotřeba na trhu Společenství
(54)
Zřejmá spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství byla posouzena na základě objemu prodeje ve Společenství, jak jej poskytlo výrobní odvětví Společenství, objemu prodeje společnosti Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik dovozu hlav televizních kamer z Japonska získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6 a na základě údajů o nákupu, které poskytl jeden uživatel televizních kamer. Jelikož jeden japonský vyvážející výrobce, který údajně rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství, nespolupracoval, je pravděpodobné, že je spotřeba Společenství mírně podhodnocena, ačkoliv celkové tendence a vyvozené závěry by se významně nezměnily.
Tabulka 1
Spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Jednotky
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
(55)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se spotřeba Společenství zvýšila o 3 %. K významnému nárůstu došlo v roce 2004, kdy dovozy dosáhly vyšší úrovně. V období šetření se spotřeba Společenství v porovnání s rokem 2004 snížila o přibližně 15 %.
5.1.2. Stávající dovozy z dotčené země
i) Objem dovozu a podíl dotčených dovozů na trhu v období šetření
(56)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu hlav televizních kamer z Japonska poměrně nízký. V období od roku 2002 do roku 2004 se však zvýšil téměř desetinásobně a dosáhl přibližně 30 jednotek. V období šetření se dovozy v porovnání s rokem 2004 snížily, zůstaly však významně vyšší než v roce 2002. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz zvýšil téměř trojnásobně. Výrobní odvětví Společenství namítalo, že objem dovozů byl podhodnocen, neboť na základě jeho informací o trhu byly dodávky do ES ze strany japonských výrobců podstatně větší, než co mohly tyto společnosti údajně vyrobit ve Společenství. Dále byla vznesena námitka, že opatření byla pravděpodobně obcházena prostřednictvím dovozu částí kamer. Tato informace se však neshodovala se závěry šetření, tj. s výsledky inspekcí na místě a s informacemi od nezávislých uživatelů. Úkolem tohoto přezkumu navíc není zjistit, zda jsou platná opatření obcházena, ačkoli se připouští, že praktiky obcházení mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Společenství.
(57)
Podíl dovozů na trhu se trvale zvyšoval až do roku 2004, kdy dovoz dosáhl nejvyšší úrovně. Navzdory významnému poklesu v období šetření (na méně než polovinu úrovně z roku 2004) dovozy nicméně svůj podíl na trhu během posuzovaného období zvýšily.
Tabulka 2
Dovoz hlav televizních kamer z Japonska a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem dovozu
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
ii) Vývoj cen a cenové chování u dovozů dotčeného výrobku
(58)
V důsledku nedostatečné spolupráce nebyly k dispozici spolehlivé údaje o výši dovozních cen hlav televizních kamer. Japonští vyvážející výrobci uskutečňovali prodej dotčeného výrobku výhradně dovozcům ve Společenství, s nimiž byli ve spojení. Proto jsou úrovně cen dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 cenami mezi stranami ve spojení, a nelze je tudíž považovat za spolehlivé. Tak je tomu zejména proto, že kvůli platným opatřením se společnosti mohou rozhodnout, že zisk přidělí subjektům ve Společenství.
(59)
Ohledně vývoje cen a cenového chování dovozů dotčeného výrobku nebylo tedy možno dospět k žádnému závěru.
5.1.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(60)
Pro přehlednost se uvádí, že výrobní odvětví Společenství poskytlo v odpovědi na dotazník spíše informace o systémech televizních kamer než pouze o hlavách kamer. To se nepovažovalo za problém, jelikož každý systém televizní kamery obvykle zahrnuje hlavu kamery. Proto se za účelem přezkumu tendencí vzhledem k nedostupnosti podrobnějších informací o činnostech japonských vyvážejících výrobců ve Společenství hospodářská situace výrobního odvětví Společenství posuzovala na základě údajů o systémech televizních kamer.
i) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(61)
Celková výroba systémů televizních kamer výrobním odvětvím Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšila. Po poklesu o 8 % v roce 2003 výroba v roce 2004 významně vzrostla přibližně o 35 %. V průběhu období šetření se však v porovnání s rokem 2004 snížila o zhruba 16 %, i když na úroveň, která oproti roku 2002 představovala nárůst o 5 %.
Tabulka 4
Objem výroby
2002
2003
2004
IP
Výroba
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(62)
Až do roku 2004 byla výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství stálá. V období šetření však došlo k poklesu o 14 % po reorganizaci společnosti, která společnosti umožnila přizpůsobit výrobní kapacitu stávající poptávce. Jak je popsáno níže, toto snížení kapacity bylo mezi rokem 2004 a obdobím šetření doprovázeno stabilními mírami využití kapacity.
(63)
S vyšší výrobou a přizpůsobením výrobní kapacity se využití kapacity v posuzovaném období zvýšilo. Celkově míra využití kapacity sledovala obdobné tendence jako v případě výroby, tj. v období mezi rokem 2002 a 2004 vzrostla, přičemž nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2003. V období šetření bylo využití kapacity v porovnání s rokem 2004 stálé, bylo však stále ještě o 20 % vyšší než v roce 2002.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Využití kapacity
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
ii) Zásoby
(64)
V roce 2003 se zásoby výrazně snížily (- 17 %), v následujícím roce však vzrostly, zůstaly však o 11 % pod úrovní z roku 2002. Neobvyklé zvýšení zásob v období šetření vysvětluje skutečnost, že období šetření skončilo před koncem finančního roku, kdy ještě zbývalo vyřídit řadu objednávek.
Tabulka 6
Objem zásob
2002
2003
2004
OŠ
Zásoby
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iii) Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
(65)
Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi roky 2002 a 2004 zvýšil o 10 %, aniž by však odpovídal zvýšení spotřeby Společenství, která ve stejném období vzrostla o 23 %. To v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o více než 20 procentních bodů ve prospěch dovozů z Japonska a ostatních subjektů ve Společenství. V období šetření prodej ve srovnání s rokem 2004 výrazně poklesl, což vedlo k dalšímu úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu.
(66)
Je však nutno podotknout, že zaznamenané údaje a tendence, pokud jde o podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, se musely zakládat na dostupných údajích zejména proto, že jediný další výrobce ve Společenství údaje o svém prodeji a výrobě neposkytl.
(67)
Co se týká průměrných prodejních cen, v průběhu posuzovaného období se tyto ceny snížily o 3 %, ačkoliv v období mezi rokem 2002 a 2003 došlo k nárůstu o 7 %. Avšak za poměrně malým poklesem cen v posuzovaném období se skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením.
Tabulka 7
Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodeje (jedn.)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Prům. ceny (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iv) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(68)
V průběhu posuzovaného období zaměstnanost poklesla (o více než 24 %), což spolu se zvýšením výroby vedlo k výraznému nárůstu produktivity (37 %). Je nutno uvést, že zvýšení zaměstnanosti bylo doprovázeno zvýšením počtu pracovníků s dočasnými nebo pružnými smlouvami, což snížilo fixní náklady společnosti.
(69)
V průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo významně snížit mzdové náklady (- 14 %). V důsledku toho výrobní odvětví Společenství mohlo snížit podíl mzdových nákladů na celkových výrobních nákladech o několik procentních bodů. To ukazuje jasný pokus výrobního odvětví Společenství o přizpůsobení výrobní struktury a snížení fixních nákladů.
Tabulka 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivita (jednotky na pracovníka)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Mzdové náklady (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
v) Zisky
(70)
Je nutno uvést, že v období šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud záporná, což vedlo k prodloužení tehdy platných antidumpingových opatření. Tato situace se nyní změnila a v období mezi rokem 2002 a 2004 výrobní odvětví Společenství vykazovalo kladné úrovně ziskovosti.
(71)
Ve skutečnosti se ziskovost výrobního odvětví Společenství až do roku 2004 zvyšovala, ačkoliv běžně se očekávají vyšší zisky (nad 10 %), aby výrobní odvětví mohlo držet krok s požadavky technického vývoje. Tedy ani v roce 2003 a 2004, kdy bylo ziskové rozpětí nejvyšší, nebyla tato výše postačující, aby zaručila, že výrobní odvětví Společenství může pokračovat v značných investicích do nového vývoje, jak se v tomto odvětví očekává.
(72)
V období šetření se ziskovost výrazně zhoršila a byly zaznamenány značné ztráty. To lze vysvětlit dvěma činiteli: na jedné straně způsobil významný pokles prodeje ve Společenství v průběhu období šetření zvýšení průměrných fixních nákladů s následnými nepříznivými účinky na ziskovost. Na druhé straně výrobní odvětví Společenství nebylo schopno do svých cen promítnout zvýšení nákladů na některé suroviny ani dodatečné výdaje na výzkum a vývoj a prodejní výdaje vyplývající ze širší sítě prodejních míst, jejichž cílem bylo poskytnout zákazníkům lepší služby. Je nutno rovněž uvést, že se (jak bylo popsáno v 67. bodu odůvodnění) za malým poklesem průměrných prodejních cen mezi rokem 2004 a obdobím šetření skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením, nemohlo však úměrně tomu zvýšit ceny.
Tabulka 9
Ziskovost
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost (v %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
vi) Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(73)
Investice byly i nadále vysoké, ačkoliv v roce 2003 poklesly o 13 %. To se však v následujícím roce zlepšilo s téměř trojnásobným nárůstem, jehož příčinou byla restrukturalizace a zefektivnění výroby výrobního odvětví Společenství, jakož i trvale vysoké investice do výzkumu a vývoje, které jsou v tomto odvětví nezbytné.
(74)
Návratnost investic vyjádřená jako zisk (procentní podíl čisté účetní hodnoty investic) obecně sledovala stejnou tendenci jako výše uvedená ziskovost.
Tabulka 10
Investice a návratnost investic
2002
2003
2004
OŠ
Investice (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
Návratnost investic
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(75)
Nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období při získávání kapitálu setkalo s obtížemi.
vii) Peněžní tok
(76)
Peněžní tok se až do roku 2004 významně zvyšoval (39 %). Tento pozitivní trend naznačuje, že docházelo k zotavení výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že v roce 2004 peněžní tok představoval pouze okolo 10 % celkového prodeje uskutečněného ve Společenství, což nelze považovat za příliš vysokou hodnotu. V průběhu období šetření však byl peněžní tok značně postižen zápornou úrovní ziskovosti.
Tabulka 11
Peněžní tok
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
viii) Růst
(77)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o 3 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesl o 21 %. Výrobní odvětví Společenství přišlo o více než 20 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy a ostatní výrobci ve Společenství své podíly zvýšili.
(78)
V posledních letech byl pro trh se systémy televizních kamer charakteristický přechod od standardních systémů televizních kamer k systémům s vysokým rozlišením. Očekává se, že se tato tendence bude v budoucnu stupňovat. Přenos s vysokým rozlišením však dosud není obecně rozšířený, proto značný počet provozovatelů televizního vysílání (zejména menších nebo regionálních) kupuje i nadále standardní systémy televizních kamer, které lákají poměrně nízkými cenami. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno využít tohoto růstu na trhu, jak ukazuje jeho úbytek podílu na trhu.
(79)
Výroba a prodej standardních systémů televizních kamer představuje pro každého výrobce systémů televizních kamer i nadále významný prvek v neposlední řadě kvůli tomu, že vzhledem k vysoce kapitálově náročné povaze tohoto výrobního odvětví jsou fixní náklady přirozeně vysoké. Proto je i nadále důležité, aby výrobní odvětví Společenství využilo většího objemu prodeje standardních systémů televizních kamer, aby mohlo tyto fixní náklady rozložit.
ix) Velikost dumpingového rozpětí
(80)
Při analýze velikosti dumpingu je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak bylo uvedeno v 22. bodu odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že japonští vyvážející výrobci dále prodávají své výrobky do Společenství za dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí je významné a jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný, zejména ve spojení s významným objemem, který by se mohl rovněž objevit.
x) Zotavení se z předchozího dumpingu
(81)
V posuzovaném období se situace výrobního odvětví Společenství do jisté míry zlepšila v důsledku prodloužení opatření v roce 2000 po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Výše uvedené ukazatele však naznačují, že se výrobní odvětví Společenství dosud nachází v nestabilním a zranitelném stavu.
5.1.4. Účinky ostatních činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství
i) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
(82)
Šetření ukázalo, že se vývozní činnost výrobního odvětví Společenství vyvíjela takto:
Tabulka 12
Vývoz výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Objem (jednotky)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Hodnota (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Prům. cena (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(83)
V období od roku 2002 do roku 2004 množství vyvezené výrobním odvětvím Společenství významně vzrostlo, v období šetření však pokleslo o více než 20 %. Úroveň prodeje v období šetření je však přesto téměř o 50 % vyšší než na počátku posuzovaného období. Tento celkově pozitivní trend byl doprovázen zesíleným poklesem průměrných cen, který vysvětluje silná konkurence s mimořádně nízkými cenami na trzích v třetích zemích (viz 35. bod odůvodnění).
(84)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství v třetích zemích čelilo konkurenci s mimořádně nízkými cenami, zejména na nových trzích např. v Brazílii a Číně, a že aby bylo schopno zachovat si významnou úroveň výroby a prodeje, bylo nuceno své ceny pro třetí země výrazně snížit. To mělo samozřejmě nepříznivé důsledky na celkovou ziskovost.
ii) Ostatní výrobci ve Společenství
(85)
Jedním činitelem, který by mohl vysvětlit skutečnost, že se výrobní odvětví Společenství z hlediska své hospodářské situace dosud plně nezotavilo, s přihlédnutím zejména k úbytku podílu na trhu a záporné úrovni ziskovosti během období šetření, je zahájení činnosti některých japonských vyvážejících výrobců ve Společenství, kteří údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer určené k prodeji na trhu Společenství. Ostatní výrobci ve Společenství v posuzovaném období skutečně získali značný podíl na trhu (viz 65. bod odůvodnění). Jelikož jeden japonský výrobce s údajnou výrobou ve Společenství nespolupracoval, nelze vyloučit, že jakékoliv zvýšení podílu této společnosti na trhu není výsledkem lepšího soutěžního jednání, ale pouze důsledkem přesunu dumpingového chování do Společenství tím, že se výrobek montuje ve Společenství, čímž se účinek opatření oslabuje.
(86)
V této souvislosti je nutno zmínit, že přinejmenším v jednom případě šetření nezjistilo žádný jiný důvod pro tuto činnost ve Společenství než existenci opatření a snahu vyhnout se jim (viz 49. bod odůvodnění).
5.1.5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství
(87)
Současnou situaci výrobního odvětví Společenství je nutno posuzovat na základě zavedených opatření.
(88)
Prodej na trhu Společenství, objem výroby a míra využití kapacity se až do roku 2004 významně zvyšovaly. Ziskovost a produktivita se až do roku 2004 rovněž zlepšovala, zatímco mzdové náklady se snížily. Až do roku 2004 vykazovaly příznivé tendence rovněž peněžní tok, návratnost investic a zásoby.
(89)
V průběhu posuzovaného období se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjel nepříznivě s úbytkem více než 20 procentních bodů. Od roku 2000 docházelo k nárůstu činnosti ostatních hospodářských subjektů ve Společenství, které údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer. To spolu s dovozy z Japonska za dumpingové ceny výrobnímu odvětví Společenství zabránilo v tom, aby do svých prodejních cen promítlo vyšší náklady na výzkum a vývoj, výrobu a prodej systémů televizních kamer, což v období šetření vedlo k záporné ziskovosti.
(90)
Vývoz výrobního odvětví Společenství byl rovněž nepříznivě ovlivněn dumpingovými cenami na těchto trzích a výrobní odvětví bylo nuceno významně snížit (o více než 30 %) své průměrné ceny pro třetí země s následnými nepříznivými účinky na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. To je dobrým dokladem toho, jak by se trh s televizními kamerami ve Společenství mohl vyvíjet, pokud by opatření neexistovala.
(91)
Celkově lze vyvodit závěr, že se situace výrobního odvětví až do roku 2004 obecně zlepšovala, ale u některých ukazatelů (např. objem prodeje ve Společenství, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) došlo v průběhu období šetření k zvrácení příznivého vývoje. Proto lze učinit závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství v porovnání s předchozím přezkumným šetřením zlepšila a ukázalo se, že výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné, jelikož výrazně snížilo své fixní náklady a zvýšilo produktivitu. Dosud však nebylo schopno se plně zotavit, je proto i nadále velmi nestabilní a zranitelné, jak lze vyvodit z vývoje v období šetření.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
6.1. Dopad očekávaných účinků objemu a ceny na situaci výrobního odvětví Společenství v případě zrušení opatření
(92)
Připomíná se, že v 43. bodu odůvodnění byl vyvozen závěr, že skončení platnosti opatření by nejspíše vedlo k nárůstu dumpingových vývozů z Japonska do Společenství.
(93)
V souvislosti se zkoumáním pravděpodobného dopadu dalších dovozů za nízké ceny na situaci výrobního odvětví Společenství se uvádí, že by objevení se značného množství dumpingových dovozů okamžitě vyvolalo prudké stlačení cen na trhu Společenství, jelikož výrobní odvětví Společenství by se patrně nejprve pokusilo udržet si svůj podíl na trhu a úroveň výroby, jak bylo možno pozorovat v průběhu posuzovaného období s ohledem na prodej do třetích zemí. Pokud by k tomu došlo, pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství by byl značný a jeho finanční situace by se zhoršila.
(94)
Připomíná se, že na trhu se systémy televizních kamer závisí přežití výrobce rovněž na jeho schopnosti držet krok s novým technickým vývojem, tedy přiměřeně investovat do výzkumu a vývoje, moderních výrobních zařízení a do odborné přípravy pracovníků. Proto je nezbytné, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo určité úrovně ziskovosti, a to udržením prodejní ceny na úrovni, jež umožňuje tyto náklady uhradit. Je zřejmé, že podle scénáře zahrnujícího stlačení cen způsobené pravděpodobně dumpingovými dovozy z Japonska by jediný zbývající výrobce ve Společenství, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci, utrpěl podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy a s největší pravděpodobností by vzhledem k velmi nízkým cenám uplatňovaným japonskými vyvážejícími výrobci při prodeji do třetích zemí zanikl.
(95)
Podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 se objem dumpingových dovozů do roku 2004 zvýšil více než trojnásobně a během posuzovaného období o více než 50 %. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že bez zavedení antidumpingových opatření by se na trh Společenství dostával vyšší objem za velmi nízké ceny, které by byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(96)
Pokud by japonští vyvážející výrobci při vývozu do Společenství účtovali vývozní ceny na obdobné úrovni jako v případě třetích zemí, což lze rozumně očekávat, byly by takové ceny přibližně o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Takové cenové chování spolu se schopností japonských vývozců dodávat na trh Společenství značná množství by se vší pravděpodobností stlačilo ceny na trhu Společenství s následnými nepříznivými účinky na hospodářské výsledky výrobního odvětví Společenství.
6.2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství bylo založeno na posouzení různých zájmů všech zúčastněných stran, tj. výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, uživatelů posuzovaného výrobku a dodavatelů surovin.
(99)
Je nutno připomenout, že při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že přijetí opatření a jejich následné prodloužení není v rozporu se zájmem Společenství. Toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, kdy antidumpingová opatření jsou v platnosti již od roku 1994.
(100)
Proto se zkoumalo, zda navzdory pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(101)
Výrobní odvětví Společenství představuje jediný výrobce systémů televizních kamer, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci. Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a je schopno se přizpůsobit měnícím se podmínkám na trhu. To dokládá jeho úsilí o zefektivnění výroby, snížení nákladů a zvýšení produktivity, jakož i pokračující investice do výroby technicky vyspělejších výrobků.
(102)
Zlepšení jeho hospodářské situace v posuzovaném období naznačuje, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zužitkovat prodloužení opatření a že byla obnovena účinná hospodářská soutěž. Navzdory zlepšení ziskovosti však výrobní odvětví Společenství dosud nedosáhlo výše zisku, která by se očekávala u tohoto typu technologického produktu. Jak však bylo popsáno výše, lze dospět k závěru, že bez pokračování antidumpingových opatření by se situace výrobního odvětví Společenství se vší pravděpodobností prudce zhoršila s jednoznačnou možností ukončení činnosti, jak bylo popsáno v 93. bodu odůvodnění. To by ohrozilo více než 100 pracovních míst přímo spojených s dotčeným výrobkem.
(103)
Výroba výrobků se špičkovou technologií jako systémů televizních kamer ve Společenství (a zejména výzkum a vývoj spojený s touto výrobou) má významné vedlejší účinky. Tak tomu je obzvláště v případě výroby bloku CCD, jelikož jeho součásti mají využití i v jiných oborech, jako jsou např. bezpečnostní systémy, lékařství, průmysl a telekomunikace. Existence výrobního odvětví Společenství, které vyrábí systémy televizních kamer, má navíc dopad na celé televizní odvětví, tj. od vývoje a výroby zařízení pro vysílání až po výrobu televizních sad a nahrávacích zařízení, avšak může mít vliv i na normy stanovené pro televizní odvětví Společenství. Proto se má za to, že pokud by toto odvětví špičkových technologií zaniklo, mělo by to nepříznivý vliv na televizní odvětví obecně.
(104)
Vzhledem k výše uvedenému se došlo k závěru, že je nezbytné prodloužit stávající opatření, aby byly odvráceny nepříznivé účinky dumpingových dovozů, které by mohly ohrozit existenci výrobního odvětví Společenství a následně i množství specializovaných pracovních míst.
7.3. Zájmy ostatních výrobců ve Společenství
(105)
Co se týká zájmů ostatních výrobců systémů televizních kamer ve Společenství, je nutno podotknout, že při šetření spolupracoval pouze jeden z nich. Tento výrobce, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že existence opatření pro něj znamenala konkurenční výhodu oproti ostatním japonským vyvážejícím výrobcům, jíž by se nechtěl vzdát.
(106)
Jelikož druhý údajný výrobce ve Společenství nespolupracoval, bylo nutno vyvodit závěr, že spolupracující výrobce ve Společenství nebude prodloužením opatření nepříznivě postižen. Po prodloužení platných opatření v roce 2000 se jeho investice ve Společenství skutečně zvýšily.
7.4. Zájmy uživatelů
(107)
Komise zaslala dotazníky rovněž dvaceti pěti uživatelům systémů televizních kamer. Při šetření spolupracovali pouze čtyři z nich. Těmito uživateli jsou společnosti s licencí na vysílání, které vysílají své vlastní programy s využitím vlastního zařízení. Nakupují přímo od výrobců systémů televizních kamer, ať už vyrobených ve Společenství nebo ve vyvážející zemi, a zastupují většinu uživatelů systémů televizních kamer.
(108)
Jeden uživatel uvedl, že v příštích pěti letech neplánuje nákup významného počtu systémů televizních kamer, proto neočekává, že by prodloužení opatření mělo na jeho podnikání nějaký účinek.
(109)
Jiný uživatel uvedl, že plánuje přejít na výrobky s vysokým rozlišením a že pokud by platnost opatření skončila, zvýšil by se počet dodavatelů ve Společenství, což by vedlo ke změnám cenotvorby a inovací výrobku. Uvedl rovněž, že změna dodavatele kamery není reálná, jelikož systémy televizních kamer nejsou obecně použitelnou položkou nebo komoditou.
(110)
Třetí uživatel uvedl, že je proti prodloužení antidumpingových opatření, jelikož to by vedlo k menší soutěži a menšímu počtu dostupných modelů. Mimoto tvrdil, že v krátké době není možné přejít od jednoho výrobce k druhému.
(111)
Čtvrtý uživatel uvedl, že nemůže předvídat dopad situace, v níž by opatření byla zachována.
(112)
Je nutno zmínit, že v současnosti jsou ve Společenství usazeni nejméně dva japonští výrobci, kteří nadále soutěží s výrobním odvětvím Společenství. Někteří uživatelé skutečně dále nakupují japonské systémy televizních kamer, ať už dovezené nebo vyrobené ve Společenství. Není proto možno vyvodit závěr, že platná antidumpingová opatření zcela vyloučila hospodářskou soutěž mezi jednotlivými dodavateli systémů televizních kamer. Je pravdou, že se dovoz systémů televizních kamer z Japonska od uložení antidumpingových opatření snížil, to je však důsledek toho, že japonští vyvážející výrobci nemohou prodávat výrobky do Společenství za nedumpingové ceny.
(113)
Co se týká možnosti změnit dodavatele systémů televizních kamer, je třeba podotknout, že cílem antidumpingových opatření není vynucení změny dodavatele systémů televizních kamer, ale nastolení rovných podmínek vyloučením nekalých obchodních praktik. Pokud by odvětví Společenství vyrábějící systémy televizních kamer v důsledku zrušení platných antidumpingových opatření zaniklo, vedlo by to nesporně k omezení hospodářské soutěže a k závislosti uživatelů systémů televizních kamer ve Společenství na japonské technice. Tento posledně uvedený aspekt je zvlášť důležitý, jelikož výrobci systémů televizních kamer mohou hrát důležitou roli při stanovování vysílacích norem v budoucnu. Společenství by bylo nepochybně v nevýhodné situaci, kdyby nemělo dostatečně silného výrobce tohoto výrobku.
(114)
V souladu s nálezy předchozích šetření bylo zjištěno, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele významnou nákladovou položkou, jelikož v poměru k výrobě vysílaných programů na ně připadá pouze malá část celkových nákladů. Systémy kamer, na něž se vztahují antidumpingová opatření, představují pouze část celkového zařízení, které vysílací společnost potřebuje. Obdobně, pokud se podíváme na celkové náklady vysílací společnosti, a nejen na zařízení, náklady na systémy televizních kamer, které podléhají antidumpingovým clům, představují ještě menší podíl, jelikož existují jiné důležitější náklady, např. na výrobu programů, zaměstnance, topení a osvětlení atd., které jsou mnohem vyšší než čisté náklady na systémy televizních kamer.
(115)
Obecně šetření dospělo k závěru, že účinky na uživatele jsou omezené v porovnání s velikostí celkového obratu vysílacích společností, tj. nákup systémů televizních kamer představuje méně než 0,2 % celkového obratu těchto společností. Průměrná životnost systémů televizních kamer se nyní odhaduje na přibližně sedm let a někdy dosahuje deseti let, což znamená, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele zdaleka často se vyskytující nákladovou položkou.
(116)
Vyvozuje se tedy závěr, že vzhledem k tomu, že antidumpingová opatření již určitou dobu platí a byla by zachována na stejné úrovni, nebude jejich prodloužení znamenat žádné zhoršení postavení uživatelů. Uživatelé budou mít nadále přístup i k jiným televizním kamerám než jen kamerám vyrobeným výrobním odvětvím Společenství. V každém případě nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o tom, že by jakýkoliv případný dopad na uživatele převážil potřebu odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které narušují obchod, a obnovit efektivní hospodářskou soutěž.
(117)
Závěrem je nutno zmínit, že souběžné šetření uvedené v 6. bodu odůvodnění v případě přijetí opatření prakticky zreviduje platná opatření a aktualizuje jejich výši.
7.5. Zájmy dodavatelského odvětví
(118)
Z devíti oslovených dodavatelů surovin poskytl odpověď na dotazník a souhlasil se spoluprácí při tomto přezkumu pouze jeden. Tato společnost dodává důležitou část systémů televizních kamer, což naznačuje, že její operace jsou reprezentativní, pokud jde o dodavatele surovin pro tento výrobek.
(119)
Prodej daného výrobku výrobnímu odvětví Společenství představuje u tohoto dodavatele významnou část jeho celkového obratu. Společnost uvedla, že pokud by byla opatření prodloužena, byla by výroba surovin zachována. Na druhou stranu, pokud by se opatření zrušila, byla by její montážní kapacita ohrožena vzhledem k nemožnosti snížit ceny.
(120)
Proto se vyvozuje závěr, že prodloužení platných opatření bude mít na dodavatelské odvětví příznivý dopad.
7.6. Hospodářská soutěž a účinky narušující obchod
(121)
Jeden dovozce, který rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství a je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že bez ohledu na to, zda budou opatření pokračovat, nehodlá výrobu ve Společenství omezit.
(122)
Lze tedy dospět k závěru, že i kdyby byla platná opatření prodloužena, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit hospodářské soutěži ze strany jiných subjektů ve Společenství, které vyrábějí a prodávají systémy televizních kamer. Stejně jako dosud budou uživatelé moci nakupovat systémy televizních kamer japonských značek.
(123)
Šetření mimoto odhalilo, že pokud by opatření byla zrušena, existují důvody se domnívat, že by bylo ohroženo přežití výrobního odvětví Společenství (viz 94. bod odůvodnění). Pokud by k tomu došlo, výroba systémů televizních kamer by byla omezena na japonské výrobce (nebo na společnosti, které jsou s nimi ve spojení) s následnou závislostí Společenství na ještě nižším počtu výrobců.
(124)
Vyvozuje se proto závěr, že by pokračování opatření mělo příznivé účinky, pokud jde o zachování hospodářské soutěže a odstranění účinků narušujících obchod.
7.7. Závěr o zájmu Společenství
(125)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že proti zachování stávajících antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
8. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všem dotyčným stranám byly sděleny důležité skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Byla jim poskytnuta lhůta na předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(127)
Z výše uvedeného vyplývá, že jak bylo stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz systémů televizních kamer pocházejících z Japonska zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer a jejich částí, kódů KN ex 8525 30 90 (kód TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (kód TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (kód TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (kód TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (kód TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (kód TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (kód TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (kód TARIC 8528211610) a ex 8528 21 90 (kód TARIC 8528219010) pocházejících z Japonska.
2. Systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
3. Clo se nevztahuje na:
a)
objektivy (doplňkový kód TARIC A727);
b)
videorekordéry (doplňkový kód TARIC A727);
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře (doplňkový kód TARIC A727);
d)
profesionální kamery, které nelze použít pro účely vysílání (doplňkový kód TARIC A727);
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze (doplňkové kódy TARIC 8786 a 8969).
4. Pokud se systém televizní kamery dováží s objektivem, při uložení antidumpingového cla se použije hodnota s dodáním na hranice Společenství tohoto systému televizní kamery bez objektivu. Pokud není tato hodnota uvedena na faktuře, dovozce oznámí hodnotu objektivu v době jeho uvedení do volného oběhu a při té příležitosti předloží příslušné doklady a údaje.
5. Sazba konečného antidumpingového cla je 96,8 % z čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením (doplňkový kód TARIC: 8744) s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi, u kterých bude sazba následující:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (doplňkový kód TARIC: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (doplňkový kód TARIC: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (doplňkový kód TARIC: 8743).
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2006.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1910/2006 DES RATES
vom 19. Dezember 2006
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf Einfuhren von Fernsehkamerasystemen mit Ursprung in Japan nach einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Geltende Maßnahmen
(1)
Der Rat hat mit der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf Einfuhren von Fernsehkamerasystemen (nachstehend „FKS“ abgekürzt) mit Ursprung in Japan eingeführt (nachstehend „Ausgangsuntersuchung“ genannt).
(2)
Im September 2000 bestätigte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 2042/2000 (3) den mit der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 eingeführten endgültigen Antidumpingzoll gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung (nachstehend „vorherige Prüfung“ genannt).
1.2 Überprüfungsantrag
(3)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung über das bevorstehende Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan (4) erhielt die Kommission am 28. Juni 2005 einen Antrag auf Überprüfung dieser Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(4)
Der Antrag wurde von Grass Valley Nederland BV eingereicht, einem Gemeinschaftshersteller, auf den mehr als 60 % der gesamten Gemeinschaftsproduktion von FKS entfallen (nachstehend „Antragsteller“ genannt). Das Unternehmen Grass Valley ist aus der Übernahme von Philips Digital Video Systems durch Thomson Multimedia, Eigentümer von Thomson Broadcast Systems, hervorgegangen. Der Antrag auf Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden.
(5)
Die Kommission gelangte nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass hinreichende Beweise für die Einleitung einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung vorlagen, und leitete am 29. September 2005 eine Überprüfung ein (5).
1.3 Parallele Untersuchung
(6)
Am 18. Mai 2006 leitete die Kommission ein neues Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhr bestimmter Kamerasysteme mit Ursprung in Japan sowie eine Interimsüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Fernsehkamerasystem mit Ursprung in Japan ein (6). Der Geltungsbereich des neuen Antidumpingverfahrens schließt auch Fernsehkamerasysteme ein, die unter Randnummer (2) genannten Maßnahmen fallen. Sollte festgestellt werden, dass gegenüber bestimmtem Kamerasystemen mit Ursprung in Japan Maßnahmen eingeführt werden müssen, die dann auch die unter diese Verordnung fallenden FKS beträfen, wäre die Aufrechterhaltung der Maßnahmen durch diese Verordnung nicht mehr angezeigt; die Verordnung müsste dann geändert oder aufgehoben werden.
1.4 Laufende Untersuchung
1.4.1 Verfahren
(7)
Die Kommission unterrichtete die bekanntermaßen betroffenen ausführenden Hersteller, Verwender/Einführer und Rohstofflieferanten sowie die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlandes und die Gemeinschaftshersteller offiziell über die Einleitung der Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(8)
Der antragstellende Gemeinschaftshersteller, zwei weitere bekannte Gemeinschaftshersteller, 25 Verwender, neun Rohstofflieferanten sowie die fünf bekannten ausführenden Hersteller in Japan erhielten Fragebogen. Antworten gingen ein von einem Gemeinschaftshersteller, einem japanischen ausführenden Hersteller und dem mit ihm verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft, vier Verwendern/Einführern und einem Rohstofflieferanten.
(9)
Die Kommission holte alle für ihre Untersuchung als notwendig erachteten Informationen ein, prüfte sie und führte in den Betrieben der nachstehend aufgeführten Unternehmen Kontrollbesuche durch:
Gemeinschaftshersteller
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Niederlande)
Andere Hersteller in der Gemeinschaft
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Vereinigtes Königreich)
Hersteller im Ausfuhrland:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokio (Japan)
(10)
Die Untersuchung konzentriert sich im Wesentlichen auf FKS mit Standardauflösung, die die Mehrheit der unter die Maßnahmen fallenden Waren darstellen. Ferner sei darauf hingewiesen, dass hochauflösende (HD) FKS mit ähnlicher Leistung und Qualität wie FKS mit einer Standardauflösung und einem Störabstand von 62 dB (die somit unter die geltenden Maßnahmen fallen) ggf. einen Störabstand von unter 55dB aufweisen und dementsprechend nicht unter die Maßnahmen fallen. Dies wurde auch vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft bestätigt. Eine interessierte Partei, die bei dieser Untersuchung nicht mitarbeitete, beantragte, die Warendefinition dieser Überprüfung an diejenige der unter Randnummer (6) genannten Untersuchung anzupassen. Dies ist jedoch nicht möglich, da sich diese Überprüfung lediglich darauf beschränkt festzustellen, ob die geltenden Maßnahmen aufrechterhalten oder außer Kraft gesetzt werden sollen. Das Vorbringen musste daher zurückgewiesen werden.
1.4.2 Untersuchungszeitraum
(11)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2004 bis zum 30. September 2005 (nachstehend „Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“ genannt). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2002 bis zum Ende des UZ (nachstehend „Bezugszeitraum“ oder „Schadensuntersuchungszeitraum“ genannt bzw. „SUZ“ abgekürzt).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(12)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe wie diejenige, die Gegenstand der Ausgangsuntersuchungen war, die zur Einführung der derzeit geltenden Maßnahmen führten, d. h. Fernsehkamerasysteme.
(13)
Wie in der Verordnung (EG) Nr. 1015/94 des Rates beschrieben, können FKS aus einer Kombination folgender Bauteile bestehen, die entweder zusammen oder getrennt eingeführt werden:
a)
einem Kamerakopf mit drei oder mehr Sensoren (CCD-Sensoren von 12 mm oder mehr) mit jeweils mehr als 400 000 Pixeln, gegebenenfalls mit einem rückseitigen Adapter verbunden und mit einem vorgeschriebenen Störabstand von 55 dB oder mehr bei normaler Verstärkung, der Kamerakopf und der Adapter können als eine Einheit in einem gemeinsamen Gehäuse montiert sein; es kann sich aber auch um zwei separate Teile handeln;
b)
Einem Sucher (Durchmesser von 38 mm oder mehr),
c)
einer Basisstation oder einer Kamerakontrolleinheit (CCU), die durch ein Kabel mit der Kamera verbunden ist,
d)
einem Betriebskontrollpult (OCP) für die Kontrolle einzelner Kameras (z. B. für die Farbregulierung, die Linsenöffnung und die Blendeneinstellung),
e)
einem Endkontrollpunkt (MCP) oder einer Endeinstellungsanzeige (MSU) der Kamerawahl zur Überwachung oder Fernabstimmung mehrerer Kameras.
(14)
Die in dieser Überprüfung untersuchten Waren werden derzeit unter folgenden KN-Codes eingereiht: ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 und ex 8528 21 90.
(15)
Nicht unter dieses Verfahren fallen:
a)
Linsen
b)
Videorekorder
c)
Kameraköpfe mit einem Aufnahmegerät im selben Gehäuse
d)
professionelle Kamerasysteme, die nicht für Sendezwecke genutzt werden können
e)
die im Anhang aufgeführten professionellen Kamerasysteme.
2.2 Gleichartige Ware
(16)
Die laufende Untersuchung bestätigte die Feststellungen der unter den Randnummern (1) und (2) genannten vorherigen Untersuchungen; demnach verwenden die von den japanischen ausführenden Herstellern produzierte und auf dem japanischen sowie auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufte betroffene Ware und die vom antragstellenden Gemeinschaftshersteller produzierte und auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufte Ware die gleiche Basistechnologie und entsprechen beide den weltweit geltenden Normen des Industriezweigs. Ferner haben die Waren die gleichen Anwendungen und Verwendungen, weisen mithin ähnliche materielle und technische Eigenschaften auf, sind austauschbar und Konkurrenzprodukte. Somit handelt es sich um gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
3. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER WIEDERAUFTRETENS DES DUMPINGS
3.1 Vorbemerkungen
(17)
Die Bereitschaft der japanischen ausführenden Hersteller, bei dieser Untersuchung mitzuarbeiten, war, wie bei den vorherigen Überprüfungen, sehr gering. Lediglich einer von fünf Herstellern arbeitete an der Untersuchung mit. Keiner der vier übrigen der Kommission bekannten Hersteller beantwortete den Fragenbogen, obwohl den verfügbaren Fakten, insbesondere den von der Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung vorgehaltenen Daten zufolge mindestens drei von ihnen im UZ wahrscheinlich FKS in die Gemeinschaft ausgeführt haben.
(18)
Lediglich ein ausführender Hersteller kooperierte, obwohl er die betroffene Ware nicht in die Gemeinschaft ausführte. Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft konnten unmittelbar bei den ausführenden Herstellern keine zuverlässigen Informationen über Einfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft im UZ erhoben werden. Darüber hinaus erwiesen sich die Eurostat-Daten ebenfalls als unzuverlässig, da unter den KN-Codes, unter denen die betroffene Ware eingereiht wird, ohne Möglichkeit einer Aufschlüsselung auch Einfuhren anderen Waren verzeichnet werden. Daher konnten auch die Eurostat-Daten nicht herangezogen werden, um zu ermitteln, ob es Einfuhren von FKS aus Japan gab und wenn ja, in welcher Menge und mit welchem Wert. Vor diesem Hintergrund stützte sich die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten, d. h. auf die von ihr gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Informationen und den Antrag auf Einleitung der Überprüfung. Auf dieser Grundlage wurden Menge und Wert der Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan in die Gemeinschaft im Bezugszeitraum so gut wie möglich geschätzt.
3.2 Dumping der Einfuhren im Untersuchungszeitraum
(19)
Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft bzw. Kooperationsverweigerung der ausführenden Hersteller in Japan und der Tatsache, dass der einzige kooperierende ausführende Hersteller in Japan im UZ keine Ausfuhren in die Gemeinschaft tätigte, griff die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung bei der Untersuchung der Fortsetzung des Dumpings auf andere Informationsquellen zurück, nämlich die Angaben des Antragstellers und die von ihr gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Daten.
(20)
Letztere zeigen, dass erhebliche Mengen der betroffenen Ware im UZ eingeführt wurden, insbesondere rund 10 Fernsehkameraköpfe (nachstehend „FKK“ abgekürzt), die das wesentliche und wertvollste Bauteil eines FKS darstellen. Angesichts der mangelnden Kooperation und der Tatsache, dass der einzige kooperierende ausführende Hersteller im UZ keine Ausfuhren in die Gemeinschaft tätigte, konnte für die betroffene Ware keine formale Dumpingberechnung vorgenommen werden.
(21)
Aus diesen Gründen musste die Kommission gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten zurückgreifen, d. h. auf die Angaben im Antrag, die für zwei Modelle der betroffenen Ware nach Entrichtung des Zolls ein beträchtliches Dumping ausweisen, das in einem Fall mehr als 10 % beträgt.
(22)
Es wird der Schluss gezogen, dass es ausgehend von den vorliegenden Beweisen wahrscheinlich ist, dass die japanischen ausführenden Hersteller das Dumping fortsetzen.
3.3 Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.3.1 Vorbemerkungen
(23)
FKS werden weltweit lediglich in Japan und in der EU hergestellt. Daher teilen sich diese Hersteller den Weltmarkt. Bekanntermaßen gibt es mindestens zwei Gemeinschaftshersteller von denen einer mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist, die für den Gemeinschaftsmarkt produzieren. Es sind fünf japanische ausführende Hersteller bekannt, die weltweit produzieren und verkaufen.
(24)
Es sei darauf hingewiesen, dass die geltenden Maßnahmen seit 1994 in Kraft sind. Ferner gelangte die Kommission 1999 zu dem Schluss, dass die ausführenden Hersteller die Maßnahmen neutralisieren konnten, und beschloss daher, die Antidumpingzölle für die betroffenen ausführenden Hersteller drastisch zu erhöhen (auf 200,3 %). Schließlich wurden die Maßnahmen infolge einer Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen im Jahr 2000 für weitere fünf Jahre verlängert, da ein Anhalten und ein erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung wahrscheinlich waren.
3.3.2 Verhältnis zwischen den Preisen in der Gemeinschaft und denjenigen im Ausfuhrland
(25)
Da die ausführenden Hersteller nicht kooperationsbereit waren, stützten sich die Informationen über den Preis der betroffenen Ware in Japan lediglich auf die Verkaufsdaten des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers (Ikegami), auf Auskünfte des Antragstellers und die Angaben im Antrag auf Einleitung dieser Überprüfung.
(26)
Wie unter Randnummer (20) erläutert, ist der FKK das wichtigste und wertvollste Bauteil eines FKS; es erschien daher angebracht, die japanischen und die gemeinschaftlichen Preise für dieses Bauteil miteinander zu vergleichen.
(27)
Die Angaben im Antrag und die bei den Kontrollbesuchen erhobenen Daten weisen darauf hin, dass die von den Gemeinschaftsherstellern in der Gemeinschaft berechneten Preise höher sind als die Preise auf dem japanischen Inlandsmarkt.
(28)
Gleichwohl sind die japanischen Unternehmen schon jetzt bereit, in die Gemeinschaft zu Preisen (ohne Antidumpingzölle) zu exportieren, die wesentlich unter denjenigen in der Gemeinschaft und auf ihrem eigenen Markt liegen. Das Gleiche gilt für ihre Ausfuhren in Drittländer.
(29)
Da nicht anzunehmen ist, dass die japanischen ausführenden Hersteller ihre Preispolitik in diesem Fall ändern, kann davon ausgegangen werden, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen Waren zu stark gedumpten Preisen in die Gemeinschaft eingeführt würden, die die Gemeinschaftspreise unterbieten würden. Darüber hinaus bietet das hohe Preisniveau auf dem Gemeinschaftsmarkt den japanischen ausführenden Herstellern einen Anreiz, um einen Teil ihrer Inlandsverkäufe in die EU umzuleiten.
(30)
Angesichts der Höhe der geltenden Zollsätze (von 52,7 % bis 200,3 %) hätten die japanischen ausführenden Hersteller bei der Preisgestaltung einen großen Spielraum, falls die Maßnahmen außer Kraft treten und sie eine Erhöhung ihrer Ausfuhrpreise beschließen würden. In jedem Fall würden die Gemeinschaftspreise unterboten, solange die Preissteigerung unterhalb der geltenden Zollsätze läge.
3.3.3 Verhältnis zwischen den Preisen für japanische Ausfuhren in Drittländer und den Preisen im Ausfuhrland
(31)
Angesichts der mangelnden Kooperationsbereitschaft der ausführenden Hersteller wurden die Preise des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers für Ausfuhren in Drittländer mit den Preisen für die japanischen Inlandsverkäufe verglichen. Für diesen Vergleich wurde der größte Teil der Verkäufe in Drittländer herangezogen.
(32)
Um einen korrekten Preisvergleich durchführen zu können, wurden, sofern erforderlich, Berichtigungen für die Handelsstufe, für Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten vorgenommen. Da ausführliche Informationen vorlagen, bezog sich der Vergleich nicht nur auf Kameraköpfe sondern auf alle FKS-Bauteile.
(33)
Der Vergleich ergab, dass das Unternehmen in Drittländer zu wesentlich niedrigeren Preisen verkaufte als auf dem inländischen Markt.
(34)
Die vorliegenden Informationen deuten darauf hin, dass das Unternehmen seine Waren sehr wahrscheinlich zu gedumpten Preisen (rund 20 %) in Drittländer verkauft. Dies bestätigt die im Antrag enthaltenen Anscheinsbeweise, denen zufolge die ausführenden Hersteller ihre Ware zu deutlich gedumpten Preisen in Drittländern absetzen.
(35)
Es gibt keinen Hinweis darauf, dass andere japanische ausführende Hersteller eine andere Preispolitik verfolgen und nicht zu vermutlich gedumpten Preisen in Drittländer verkaufen.
(36)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass die japanischen ausführenden Hersteller ihre Ware in Drittländer zu deutlich niedrigeren Preisen verkaufen als auf ihrem Inlandsmarkt und dass diese Ausfuhrpreise im UZ sehr wahrscheinlich gedumpt waren und dass es keinen Beweis dafür gibt, dass sich diese Vorgehensweise ändern wird.
3.3.4 Verhältnis zwischen den Preisen der japanischen Ausfuhren in Drittländer und den Preisen in der Gemeinschaft
(37)
Die verfügbaren Fakten, d. h. die Angaben im Antrag und die Informationen des einzigen kooperierenden ausführenden Herstellers, lassen darauf schließen, dass die Preise, zu denen die ausführenden Hersteller die betroffene Ware in Drittländer verkaufen, erheblich niedriger sind als die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt. Je nach Markt kann der Unterschied bis zu 220 % betragen. Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen hätten die japanischen ausführenden Hersteller folglich allen Grund ihre Ausfuhren in Drittländer auf den Gemeinschaftsmarkt umzuleiten.
(38)
Ferner sei darauf hingewiesen, dass die Gemeinschaft das einzige Land ist, in dem Antidumpingmaßnahmen gegenüber der betroffenen Ware gelten. Nichts deutet darauf hin, dass die Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen bei den Ausfuhren in die Gemeinschaft eine andere Preispolitik verfolgen würden als bei den Ausfuhren in Drittländer.
3.3.5 Ungenutzte Produktionskapazitäten und Lagerbestände
(39)
Der Antragsteller brachte vor, dass angesichts der Art der Ware die Kapazitäten flexibel seien und die japanischen ausführenden Hersteller ihre Kapazitäten innerhalb kürzester Zeit ausweiten könnten. Dies bestätigte sich beim Kontrollbesuch bei dem einzigen kooperierenden ausführenden Hersteller in Japan.
(40)
Der Produktionsprozess ist personalintensiv, wird aber nicht durch bestimmte Produktionsverfahren oder Maschinen eingeschränkt. Da die Produktionslinie durch Handarbeit geprägt ist, genügt es, die Zahl der Schichten und die Zahl der Beschäftigten zu erhöhen, um die Kapazitäten zu steigern. Der größte Hemmschuh für eine Kapazitätssteigerung ist de facto die Zeit, die nötig ist, um neu eingestelltes Personal für das Zusammensetzen und die Herstellung von FKS auszubilden. Den einzig denkbaren technischen Engpass im Hinblick auf eine Produktionsausweitung, dessen Beseitigung hohe Investitionen erfordern würde, bildet die Anlage, mit der der optische Block hergestellt wird. Es konnte jedoch nicht belegt werden, dass dies, angesichts des aktuellen Produktionsniveaus, eine etwaige Steigerung der Produktionskapazität verhindern könnte. Da das Unternehmen nicht alle Schichten voll ausgelastet hatte, kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Produktionskapazitäten in kurzer Zeit erheblich gesteigert werden könnten. Darüber wurde nicht bewiesen, dass mit einer solchen Kapazitätssteigerung im Verhältnis zum Wert der produzierten Waren hohe Kosten verbunden wären.
(41)
Die Kapazitätssteigerung könnte sehr hoch ausfallen angesichts der „günstigen Eintrittskarte“ der japanischen ausführenden Hersteller für den Absatz größerer Mengen auf dem Gemeinschaftsmarkt (Vertriebskanäle existieren bereits und die Kapazitätssteigerung erfordert nur geringe Investitionen).
(42)
Aus oben genannten Gründen und in Anbetracht der Tatsache, dass durch nichts belegt wird, dass dies nicht auch auf alle anderen ausführenden Hersteller zuträfe, kann die Schlussfolgerung gezogen werden, dass die Produktionskapazität wahrscheinlich innerhalb kurzer Zeit erheblich gesteigert werden könnte, wenn die japanischen Hersteller dies für nötig halten sollten.
(43)
Es ist mithin wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Einfuhren in die Gemeinschaft zunehmen. Obige Erläuterungen müssen im Lichte der attraktiven Preise gesehen werden, die in der Gemeinschaft im Vergleich zu Drittländern gezahlt werden, des bereits vorhandenen Vertriebsnetzes und der Tatsache, dass eine Kapazitätssteigerung relativ kostengünstig wäre (Ausbildung neuer Facharbeiter).
3.4 Schlussfolgerung
(44)
Angesichts der oben beschriebenen Besonderheiten des Marktes, d. h. der Tatsache, dass in der Gemeinschaft höhere Preise gezahlt werden als in Drittländern oder auf dem japanischen Inlandsmarkt, gibt es starke Anreize, einen Teil der Verkäufe auf den Gemeinschaftsmarkt umzuleiten, und zwar wahrscheinlich zu niedrigen Preisen, um verlorene Marktanteile zurückzugewinnen. Da ferner die Produktionskapazität rasch erhöht werden kann, ist es sehr wahrscheinlich, dass die Einfuhren der betroffenen Ware erheblich zunehmen würden. Da nichts darauf hindeutet, dass die japanischen ausführenden Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ihre Preispolitik ändern und ihre Preise erhöhen würden, ist es auch sehr wahrscheinlich, dass diese größeren Mengen zu gedumpten Preisen eingeführt würden.
(45)
Es wird mithin der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die japanischen ausführenden Herstellen die betroffene Ware wahrscheinlich erneut zu gedumpten Preisen einführen würden; die Maßnahmen sollten daher in Kraft bleiben.
4. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(46)
2001 wurde Philips Digital Video Systems (nachfolgend „Philips DVS“ abgekürzt) von Thomson Multimedia übernommen, das Eigentümer von Thomson Broadcast Systems (nachfolgend „TBS“ abgekürzt), einem weiteren Gemeinschaftshersteller von FKS, ist; das Ergebnis dieser Fusion ist Grass Valley Nederland B.V., der Antragsteller.
(47)
Ein ausführender Hersteller brachte vor, dass praktisch alle von seinem verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft verkauften Fernsehkamerasysteme seit fünf Jahren auch von diesem Unternehmen in der Gemeinschaft hergestellt würden. Da dieses Produktionsunternehmen nicht nur den Gemeinschaftsmarkt sondern auch den gesamten Weltmarkt beliefere, wäre es von einer wie auch immer gearteten Entscheidung bezüglich der geltenden Antidumpingzölle wahrscheinlich nicht betroffen.
(48)
Da dieser ausführende Hersteller keine weiteren Informationen vorlegte und auch den Fragebogen für die Gemeinschaftshersteller nicht beantwortete, konnte nicht genau festgestellt werden, welche Geschäfte dieses Unternehmen im Einzelnen u. a. auch in der Gemeinschaft tätigte.
(49)
Ein weiterer FKS-Hersteller in der Gemeinschaft, der mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbunden ist, arbeitete an der Untersuchung mit und wandte sich gegen die geltenden Maßnahmen. Dieser Wirtschaftsbeteiligte brachte vor, dass die FKS-Einfuhren aus Japan sporadisch getätigt würden und lediglich eine Ergänzung zu den Geschäften in der Gemeinschaft darstellten. Der Kontrollbesuch vor Ort ergab, dass in den Anlagen in der Gemeinschaft lediglich ein bestimmtes Modell aus Teilen mit Ursprung in Japan und in der Gemeinschaft zusammengesetzt wurde, indessen wurde zum Zeitpunkt der Kontrolle kein CCD-Block, der wichtigste Teil eines Kamerakopfes, hergestellt. Darüber hinaus ergab die Untersuchung, dass es außer der Existenz der Antidumpingmaßnahmen gegenüber FKS keine anderen Gründe dafür gibt, das betreffende Modell in der Gemeinschaft herstellen zu lassen.
(50)
Diese Überprüfung bestätigte, dass auf den Antragsteller mehr als 60 % der Gemeinschaftsproduktion an Fernsehkamerasystemen entfielen. Daher bildet er den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und wird nachstehend als „Wirtschaftszweig der Gemeinschaft“ bezeichnet.
5. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
5.1 Vorbemerkungen
(51)
Aus den unter den Randnummern (19) und (20) genannten Gründen stützte sich die Untersuchung der Lage des Gemeinschaftsmarktes auf Daten über Fernsehkameraköpfe (FKK).
(52)
Es war bekanntlich nicht möglich, Daten von einem japanischen ausführenden Hersteller zu bekommen, der angeblich Produktionsanlagen in der Gemeinschaft hat. Wie bereits gesagt, arbeiteten diejenigen japanischen Hersteller, die die betroffene Ware in die Gemeinschaft ausführten, nicht an der Untersuchung mit. Daher stützte sich die Kommission bei der Untersuchung des Verbrauchs gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Fakten.
(53)
Da die Daten über Verkauf und Produktion lediglich von einer bzw. zwei interessierten Parteien stammen und es sich dabei um wirtschaftlich sensible Daten handelt, hält die Kommission es nicht für angebracht, absolute Zahlen zu veröffentlichen. Die Zahlen wurden daher durch „-“ ersetzt und es wurden Indizes angegeben.
5.1.1 Verbrauch auf dem Gemeinschaftsmarkt
(54)
Der sichtbare Verbrauch von FKS wurde anhand der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft angegebenen Verkäufe, der Verkäufe von Ikegami Electronics (Europe) GmbH, der von der Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Angaben über die FKS-Einfuhren aus Japan und der Informationen über FKS-Käufe, die von einem Verwender bereitgestellt wurden, ermittelt. Berücksichtigt man die Kooperationsverweigerung des japanischen ausführenden Herstellers, der vermutlich auch in der Gemeinschaft FKS herstellt, dürfte der Gemeinschaftsverbrauch etwas höher sein, obwohl sich die Gesamtentwicklung und die Schlussfolgerungen dadurch nicht entscheidend ändern dürften.
Tabelle 1
FKS-Verbrauch der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZ
Stück
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten und gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltene Daten
(55)
Von 2002 bis zum UZ stieg der Gemeinschaftsverbrauch um 3 %. Besonders ausgeprägt war die Zunahme 2004, als die Einfuhren einen Höchststand erreichten. Im UZ ging der Gemeinschaftsverbrauch gegenüber dem Wert von 2004 um 15 % zurück.
5.1.2 Derzeitige Einfuhren aus dem betroffenen Land
i. Menge und Marktanteil der Einfuhren der betroffenen Ware im UZ
(56)
Im Bezugszeitraum waren die Einfuhrmengen von FKS aus Japan relativ niedrig. Von 2002 bis 2004 verzehnfachten sich fast auf rund 30 Stück. Im UZ gingen die Einfuhren im Vergleich zu 2004 zwar wieder zurück, lagen aber immer noch deutlich über dem Wert von 2002. Insgesamt gesehen erhöhten sich die Einfuhren im Bezugszeitraum fast auf das Dreifache. Nach Auffassung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wurde das Einfuhrvolumen zu niedrig geschätzt, da nach den ihm vorliegenden Marktinformationen die japanischen Hersteller deutlich mehr Geräte in die Gemeinschaft lieferten als von diesen Unternehmen in der Gemeinschaft hätten hergestellt werden können. Ferner würden die Maßnahmen wahrscheinlich dadurch umgangen, dass einzelne Kamerabauteile eingeführt würden. Diese Informationen widersprachen jedoch den Feststellungen der Untersuchung, d. h. den Ergebnissen der Kontrollbesuche und den Angaben unabhängiger Verwender. Ferner ist es nicht Aufgabe dieser Überprüfung festzustellen, ob die geltenden Maßnahmen umgangen werden, gleichwohl wird anerkannt, dass Umgehungspraktiken durchaus Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft haben können.
(57)
Der Marktanteil der Einfuhren nahm bis 2004, als sie ihren Höchststand erreichten, kontinuierlich zu. Trotz eines deutlichen Rückgangs im UZ auf weniger als die Hälfte des Wertes von 2004 konnten die Einführer ihren Marktanteil im Bezugszeitraum insgesamt ausbauen.
Tabelle 2
FKS-Einfuhren aus Japan und Marktanteil
2002
2003
2004
UZ
Einfuhren
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Marktanteil
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Quelle: Überprüfte Fragebogenantworten und gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltene Daten
ii. Preisentwicklung und Preisgestaltung bei den Einfuhren der betroffenen Ware.
(58)
Aufgrund der fehlenden Kooperationsbereitschaft lagen keine zuverlässigen Angaben über die Höhe der Preise für FKS-Einfuhren vor. De facto verkaufen die japanischen ausführenden Hersteller die betroffene Ware ausschließlich an verbundene Einführer in der Gemeinschaft. Die gemäß Artikel 14 Absatz 6 vorgehaltenen Daten geben folglich Preise zwischen verbundenen Parteien wieder und sind nicht als zuverlässig anzusehen. Umso mehr, als aufgrund der geltenden Maßnahmen die Unternehmen unter Umständen beschließen, Gewinne ihren Unternehmenseinheiten in der Gemeinschaft zuzurechnen.
(59)
Mithin konnten hinsichtlich der Preisentwicklung und der Preisgestaltung bei den Einfuhren der betroffenen Ware keine Schlussfolgerungen gezogen werden.
5.1.3 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(60)
Aus Gründen der Klarheit sei darauf hingewiesen, dass sich die Fragebogenantworten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft eher auf FKS und nicht nur auf FKK beziehen. Da jedes FKS normalerweise einen Fernsehkamerakopf hat, wurde dies jedoch nicht als problematisch angesehen. Aus diesem Grund und angesichts fehlender genauerer Informationen über die Tätigkeiten der japanischen ausführenden Hersteller in der Gemeinschaft wurde die wirtschaftliche Situation des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und ihre Entwicklung anhand der Daten untersucht, die sich auf FKS beziehen.
i. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(61)
Die gesamte FKS-Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ist im Bezugszeitraum leicht gestiegen. Nach einem Rückgang um 8 % im Jahr 2003 zog die Produktion 2004 um rund 35 % deutlich an. Im UZ wurde die Produktion im Vergleich zu 2004 um 16 % zurückgefahren, bewegte sich aber immer noch auf einem Niveau, das um 5 % über dem von 2002 lag.
Tabelle 4
Produktionsvolumen
2002
2003
2004
UZ
Produktion
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(62)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft blieb bis 2004 stabil. Umstrukturierungsmaßnahmen ermöglichten es dem Unternehmen, seine Produktionskapazität an die Nachfrage anzupassen, was im UZ zu einem Rückgang von 14 % führte. Wie im Folgenden erläutert, war parallel zum Abbau der Produktionskapazität von 2004 bis zum UZ eine stabile Auslastung zu beobachten.
(63)
Die gestiegene Produktion und die Anpassung der Produktionskapazität führten dazu, dass die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum zunahm. Insgesamt gesehen hat sich die Kapazitätsauslastung ähnlich entwickelt wie die Produktion: von 2002 bis 2004 ist sie gestiegen, mit einem Tiefpunkt 2003. Im UZ blieb die Produktionskapazität im Vergleich zu 2004 unverändert, lag aber immer noch rund 20 % über dem Wert von 2002.
Tabelle 5
Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung.
2002
2003
2004
UZ
Produktionskapazität
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Kapazitätsauslastung
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort
ii. Lagerbestände
(64)
Nach einem deutlichen Rückgang (-17 %) im Jahr 2003 nahmen die Lagerbestände im folgenden Jahr wieder zu, wobei sie aber immer noch 11 % unter dem Wert von 2002 lagen. Der außergewöhnlich hohe Lagerbestand im UZ ist damit zu erklären, dass der UZ vor Abschluss des Finanzjahres endete, d. h. eine Reihe von Bestellungen war noch nicht ausgeliefert.
Tabelle 6
Bestände
2002
2003
2004
UZ
Bestände
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
iii. Verkäufe, Preise und Marktanteil
(65)
Der Absatz des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt nahm von 2002 bis 2004 um 10 % zu, blieb aber hinter dem im gleichen Zeitraum in der Gemeinschaft beobachteten deutlichen Verbrauchsanstieg um 23 % zurück. So schrumpfte aufgrund der Einfuhren aus Japan und der Anteilsgewinne anderer Wirtschaftsbeteiligter in der Gemeinschaft der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum um mehr als 20 Prozentpunkte. Im UZ fiel der Absatz im Vergleich zum Niveau von 2004 deutlich ab, wodurch der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weitere Marktanteile einbüßte,
(66)
Es sei jedoch daran erinnert, dass die Zahlen und Trends, die die Entwicklung des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beschreiben, lediglich auf verfügbaren Fakten beruhen, da der einzige andere Hersteller in der Gemeinschaft keine Verkaufs- und Produktionszahlen vorlegte.
(67)
Die durchschnittlichen Verkaufspreise gingen im Bezugszeitraum um 3 % zurück, obwohl von 2002 bis 2003 ein Anstieg um 7 % zu beobachten war. Hinter dem relativ schwachen Preisrückgang im Bezugszeitraum verbirgt sich jedoch ein Wechsel im Produktmix, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft neue Waren mit höherwertigen (und teureren) Konfigurationen einführte.
Tabelle 7
Verkäufe, Preise und Marktanteil
2002
2003
2004
UZ
Verkäufe (Stück)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Durchschnittspreis (EUR/Stück)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Marktanteil
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
iv. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(68)
Im Bezugszeitraum ging die Beschäftigung um mehr als 24% zurück, was in Verbindung mit der Produktionsausweitung eine deutliche Produktivitätssteigerung (37 %) zur Folge hatte. Es ist zu beachten, dass gleichzeitig mit dem Personalabbau verstärkt auf Beschäftigte mit Zeit- und anderen flexiblen Verträge zurückgegriffen wurde, wodurch das Unternehmen seine Fixkosten senken konnte.
(69)
Tatsächlich konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum seine Arbeitskosten um 14 % senken. Auf diese Weise gelang es ihm, den Anteil der Arbeitskosten an den gesamten Produktionskosten um mehrere Prozentpunkte zu verringern. Dies zeugt von dem Willen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, seine Produktionsstruktur anzupassen und seine Fixkosten zu senken.
Tabelle 8
Beschäftigung, Produktivität und Löhne.
2002
2003
2004
UZ
Beschäftigung
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivität (in Stück je Beschäftigten)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Arbeitskosten (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
v. Gewinne
(70)
Die Tatsache, dass die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im UZ der letzten Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen noch negativ war, führten zur Aufrechterhaltung der damals geltenden Antidumpingmaßnahmen. In der Zwischenzeit hat sich die Situation geändert, und von 2002 bis 2004 wies der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft positive Rentabilitätszahlen aus.
(71)
Bis 2004 stieg der Rentabilität des Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, auch wenn man normalerweise höhere Gewinne (über 10%) für notwendig ansieht, damit der Wirtschaftszweig mit der technologischen Entwicklung Schritt halten kann. So konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch 2003 und 2004, d. h. in den gewinnträchtigsten Jahren, keine Margen erzielen, mit denen er, wie in dieser Branche üblich, in größerem Umfang in neue Entwicklungen hätte investieren können.
(72)
Im UZ wurden bei der Rentabilität erhebliche Verluste verzeichnet, wodurch sich die Situation erheblich verschlechterte. Hierfür können zwei Faktoren verantwortlich gemacht werden: Zum einen hatte der stark rückläufige Absatz auf dem Gemeinschaftsmarkt im UZ einen Anstieg der durchschnittlichen Fixkosten mit negativen Auswirkungen auf die Rentabilität zur Folge. Zum anderen war der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht in der Lage, die gestiegenen Kosten bei einigen Rohstoffen sowie die zusätzlichen F&E-Aufwendungen und Absatzkosten, die aus dem Ausbau des Vertriebsnetzes resultierten und den Kundendienst verbessern sollten, an die Kunden weiterzugeben. Unter Randnummer (67) wurde bereits darauf hingewiesen, dass sich hinter dem geringfügigen Preisrückgang von 2004 bis zum UZ eine Änderung im Produktmix verbirgt, da der Wirtschaftszweig neue Waren mit höherwertigen (und teureren) Konfigurationen einführte, die Preise aber nicht entsprechend anheben konnte.
Tabelle 9
Rentabilität
2002
2003
2004
UZ
Rentabilität (in %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
vi. Investitionen, Kapitalrendite (RoI) und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(73)
Trotz eines Rückgangs um 13% im Jahr 2003 bewegten sich die Investitionen auf einem hohen Niveau Der Investitionsrückgang 2003 wurde im darauf folgenden Jahr von einem Anstieg um fast 200 % wieder ausgeglichen, der auf eine Umstellung und Straffung der Produktion sowie auf die beständig hohen F&E-Investitionen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zurück
(74)
Die Entwicklung der Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Wesentlichen dem vorstehend dargelegten Rentabilitätstrend.
Tabelle 10
Investitionen und Kapitalrendite (RoI)
2002
2003
2004
UZ
Investitionen (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
RoI
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(75)
Es gab keine Hinweise darauf, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Bezugszeitraum Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung gehabt hätte.
vii. Cashflow
(76)
Der Cashflow nahm bis 2004 erheblich zu (39 %). Diese positive Entwicklung deutet auf eine Erholung des Wirtschaftszweigs hin. 2004 betrug der Cashflow lediglich rund 10 % des gesamten Umsatzes in der Gemeinschaft, was nicht als übermäßig hoch angesehen werden kann. Im UZ wurde der Cashflow jedoch durch die negativen Produktivitätszahlen stark beeinträchtigt.
Tabelle 11
Cashflow
2002
2003
2004
UZ
Cashflow (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort
viii. Wachstum
(77)
Von 2002 bis zum UZ stieg der Gemeinschaftsverbrauch um 3%, während die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt um 21% sanken. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sank um mehr als 20 Prozentpunkte, wohingegen die Marktanteile der gedumpten Einfuhren und der anderen Gemeinschaftshersteller zunahmen.
(78)
In den letzten Jahren fand auf dem FKS-Markt ein Wechsel von FKS mit Standardauflösung zu den hochauflösenden FKS statt. Diese Entwicklung dürfte sich in Zukunft noch verstärken. Da die Ausstrahlung von HDTV-Programmen jedoch noch nicht sehr weit verbreitet ist, kaufen zahlreiche Sendeanstalten, insbesondere kleine und regionale Sender, auch aufgrund der relativ günstigen Preise, nach wie vor FKS mit Standardauflösung. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konnte nicht vom Wachstum des Marktes profitieren, wie die verloren gegangenen Marktanteile beweisen.
(79)
Darüber hinaus sind Produktion und Absatz von FKS mit Standardauflösung nach wie vor ein wichtiger Faktor für jeden FKS-Hersteller, nicht zuletzt weil aufgrund der hohen Kapitalintensität der Branche, die Fixkosten von Natur aus hoch sind. Es ist für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft daher weiterhin wichtig, vom größeren Absatzvolumen der FKS mit Standardauflösung profitieren zu können, damit er diese Fixkosten besser verteilen kann.
ix. Höhe der Dumpingspanne
(80)
Bei der Untersuchung der Höhe der Dumpingspanne ist der Tatsache Rechnung zu tragen, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind, die schädigendes Dumping beseitigen sollen. Wie unter Randnummer (22) erwähnt, deuten die verfügbaren Informationen darauf hin, dass die japanischen ausführenden Hersteller nach wie vor gedumpte Ware in die Gemeinschaft einführen. Die festgestellte Dumpingspanne ist hoch, und die Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft können nicht als unerheblich angesehen werden, insbesondere in Verbindung mit einer möglichen Steigerung der Verkaufsmengen.
x. Erholung von früherem Dumping
(81)
Seit der Verlängerung der Maßnahmen im Jahr 2000 im Rahmen der vorherigen Überprüfung konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Lage im Bezugszeitraum etwas verbessern. Die oben beschriebenen Faktoren zeigen aber auch, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weiterhin anfällig und gefährdet ist.
5.1.4 Auswirkungen anderer Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
i. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(82)
Die Untersuchung offenbarte folgende Entwicklung:
Tabelle 12
Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZ
Menge (in Stück)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Wert (in 1 000 EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Durchschnittspreis (EUR/Stück)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Quelle: Verifizierte Fragebogenantwort.
(83)
Von 2002 bis 2004 nahmen die Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft mengenmäßig deutlich zu, gingen im UZ aber um mehr als 20 % zurück. Gleichwohl liegt die Verkaufsmenge im UZ immer noch fast 50 % über der Verkaufsmenge zu Beginn des Bezugszeitraums. Dieser insgesamt positive Trend war von einem drastischen Rückgang der Durchschnittspreise begleitet, der durch den harten Wettbewerb mit den extrem niedrigen Preisen auf Drittlandsmärkten bedingt war (vgl. Randnummer (35)).
(84)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft einem harten Wettbewerb mit extrem niedrigen Preisen in Drittländern, insbesondere in den Schwellenländern wie Brasilien und China, ausgesetzt war, und dass er gezwungen war, seine Preise für Verkäufe in Drittländer erheblich zu senken, um die hohen Produktions- und Verkaufszahlen halten zu können. Dies ging natürlich zu Lasten der Gesamtrentabilität.
ii. Andere Hersteller in der Gemeinschaft
(85)
Ein Faktor, der erklären könnte, warum sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht vollständig erholen konnte, ist insbesondere angesichts der schrumpfenden Marktanteile und der negativen Rentabilität im UZ die Tatsache, dass einige japanische ausführende Hersteller in der Gemeinschaft Betriebe errichtet haben, die vermutlich ebenfalls FKS zum Verkauf auf dem Gemeinschaftsmarkt herstellen,. Tatsächlich haben andere Hersteller in der Gemeinschaft im Bezugszeitraum große Marktanteile hinzugewonnen (vgl. Randnummer (65)). Angesichts der Kooperationsverweigerung eines japanischen Herstellers, der angeblich in der Gemeinschaft produziert, kann jedoch nicht ausgeschlossen werden, dass die mögliche Vergrößerung des Marktanteils dieses Unternehmen nicht aus der höheren Konkurrenzfähigkeit resultiert, sondern allein aus der Verlagerung der Dumpingpraktiken in die Gemeinschaft, indem die Ware in der Gemeinschaft zusammengesetzt wird und so die Antidumpingmaßnahmen unterlaufen werden.
(86)
In diesem Zusammenhang sei darauf hingewiesen, dass die Untersuchung zumindest in einem Fall keinen anderen Grund für die Aufnahme von Geschäftstätigkeiten in der Gemeinschaft ergab, als den, die geltenden Maßnahmen zu umgehen (vgl. Randnummer (49)).
5.1.5 Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(87)
Bei der Betrachtung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sollte berücksichtigt werden, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind.
(88)
Bis 2004 haben die Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt, das Produktionsvolumen und die Kapazitätsauslastung deutlich zugenommen. Gleiches gilt auch für die Rentabilität und die Produktivität, während die Arbeitskosten sanken. Cashflow, Kapitalrendite und Lagerbestände entwickelten sich bis 2004 ebenfalls positiv.
(89)
Gleichwohl wies der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft eine negative Entwicklung auf, er ging im Bezugszeitraum um mehr als 20 Prozentpunkte zurück. Seit 2000 weiteten andere Wirtschaftsbeteiligte, die angeblich ebenfalls FKS produzieren, ihre Geschäftstätigkeit in der Gemeinschaft aus. In Verbindung mit den gedumpten Einfuhren aus Japan hinderte dieser Umstand den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft daran, die höheren Kosten im Zusammenhang mit F&E, der Produktion und dem FKS-Vertrieb auf die Verkaufspreise umzulegen. Dies führte dazu, dass die Rentabilität im UZ in die Negativzone rutschte.
(90)
Die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wurde auch durch die gedumpten Preise in Drittländern beeinträchtigt, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zwangen, die Durchschnittspreise für Ausfuhren in diese Länder erheblich zu senken (um mehr als 30 %), was wiederum zu Lasten der Gesamtrentabilität ging. Dies ist ein guter Anhaltspunkt dafür, wie sich der Gemeinschaftsmarkt für FKS bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen entwickeln könnte.
(91)
Generell ist festzustellen, dass sich die Lage der Wirtschaftszweigs im Allgemeinen bis 2004 verbesserte, dass aber einige Indikatoren, wie z.B. Verkäufe in der Gemeinschaft, Rentabilität, RoI und Cashflow, ihre positive Entwicklung im UZ nicht fortsetzten. Es kann daher der Schluss gezogen werden, dass sich Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Vergleich zur vorherigen Prüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gebessert hat und dass der Wirtschaftszweig gezeigt hat, dass er lebens- und konkurrenzfähig ist, da er seine Fixkosten deutlich senkte und seine Produktivität steigerte. Gleichwohl konnte er sich nicht vollständig erholen und ist daher nach wie vor sehr anfällig und gefährdet, wie die Entwicklung im UZ zeigt.
6. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
6.1 Voraussichtliche Auswirkungen der bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen zu erwartenden Mengen- und Preiseffekte auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(92)
Unter Randnummer (43) wurde festgestellt, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich eine Zunahme der gedumpten Ausfuhren aus Japan in die Gemeinschaft zur Folge hätte.
(93)
Zu den möglichen Auswirkungen zusätzlicher Niedrigpreis-Importe auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ist zu sagen, dass die Einfuhr großer Mengen der betroffenen Ware zu gedumpten Preisen unmittelbar erhebliche Preiseinbrüche auf dem Gemeinschaftsmarkt zur Folge hätte, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wahrscheinlich zunächst versuchen würde, seinen Marktanteil und sein Produktionsvolumen zu halten, wie im Bezugszeitraum bei den Verkäufen in Drittländer bereits zu beobachten war. Sollten sich die Annahmen bewahrheiten, wäre der Rentabilitätsverlust beträchtlich und die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft würde sich verschlechtern.
(94)
Bekanntlich hängt auf dem FKS-Markt das Überleben eines Herstellers auch von seiner Fähigkeit ab, mit neuen technologischen Entwicklungen Schritt zu halten, also angemessen in F&E, moderne Produktionsanlagen und die Ausbildung des Personals zu investieren. Ein bestimmtes Rentabilitätsniveau, das auch voraussetzt, dass die Verkaufspreise auf einem Niveau gehalten werden, das diese Kosten abdeckt, ist daher für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft lebenswichtig. Es liegt auf der Hand, dass bei einem durch vermutlich gedumpte Einfuhren aus Japan bedingten Preisverfall, der einzige noch verbliebene Gemeinschaftshersteller, der nicht mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist, durch die gedumpten Einfuhren erheblich geschädigt würde und angesichts der Niedrigpreis-Politik der japanischen ausführenden Hersteller bei Verkäufen in Drittländer, wahrscheinlich nicht überlebensfähig wäre.
(95)
Aus den gemäß Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung vorgehaltenen Daten geht hervor, dass die Menge der gedumpten Einfuhren sich bis 2004 mehr als verdreifacht hat und im Bezugszeitraum um über 50 % gestiegen ist. Wie bereits gesagt, dürfte der Gemeinschaftsmarkt bei einem Außerkrafttreten der geltenden Maßnahmen mit Waren zu sehr niedrigen Preisen überschwemmt werden, wobei diese Preise deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lägen.
(96)
Sollten die japanischen ausführenden Hersteller für Ausfuhren in die Gemeinschaft dieselben Preise berechnen wie für die Ausfuhren in Drittländer, was durchaus anzunehmen ist, würden die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um rund 30 % unterboten. Eine solche Preispolitik verbunden mit der Fähigkeit der japanischen Ausführer, große Mengen in die Gemeinschaft einzuführen, würde aller Wahrscheinlichkeit nach auf die Preise in der Gemeinschaft drücken und in der Folge die Wirtschaftsleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beeinträchtigen.
6.2 Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung
(97)
Daher wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach erneut bedeutend geschädigt würde.
7. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
7.1 Einleitung
(98)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Verlängerung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und anderer Gemeinschaftshersteller, der Verwender und der Rohstofflieferanten.
(99)
Die vorangegangenen Untersuchungen hatten bekanntlich ergeben, dass die Einführung von Maßnahmen und ihre Verlängerung dem Gemeinschaftsinteresse nicht zuwiderliefen. Darüber hinaus handelt es sich bei dieser Untersuchung um die zweite Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen, d. h. es wird eine Situation analysiert, in der die Maßnahmen bereits seit 1994 gelten.
(100)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens und/oder erneuten Auftretens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprechen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
7.2 Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(101)
Beim Wirtschaftszweig der Gemeinschaft handelt es sich um den einzigen FKS-Hersteller, der nicht mit japanischen ausführenden Herstellern verbunden ist. Er hat bewiesen, dass er überlebensfähig und in der Lage ist, sich an die sich ändernden Marktbedingungen anzupassen. Dies wurde deutlich in seinen Bemühungen, die Produktion zu straffen, die Kosten zu senken und die Produktivität zu erhöhen, sowie in seinen kontinuierlichen Investitionen in die Produktion von technisch hoch entwickelten Produkten.
(102)
Die Verbesserung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum deutet darauf hin, dass er von den Maßnahmen profitieren konnte und wieder ein fairer Wettbewerb herrschte. Trotz der Verbesserungen bei der Rentabilität ist der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft noch von der Gewinnhöhe entfernt, die bei dieser Art von Ware zu erwarten wäre. Wie bereits gesagt, kann der Schluss gezogen werden, dass sich bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach ernsthaft verschlechtern würde, wobei wie unter Randnummer (93) erläutert, die Möglichkeit der Unternehmensschließung nicht ausgeschlossen werden kann. Davon wären über 100 direkt mit der Produktion der betroffenen Ware verbundene Arbeitsplätze betroffen.
(103)
Daneben haben die Produktion von Hightech-Produkten wie FKS und insbesondere die damit verbunden F&E-Entwicklungen bedeutende Auswirkungen auf andere Bereiche. Dies gilt vor allem für die Produktion des CCD-Blocks, da seine Bauteile auch in anderen Bereichen, wie beispielsweise bei Sicherheitssystemen, oder in der Medizin, der Industrie und der Telekommunikation verwendet werden. Ferner hat ein FKS-produzierender Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auch Bedeutung für die gesamte Fernsehwirtschaft, angefangen bei der Entwicklung und Herstellung von Sendegeräten bis hin zur Herstellung von Fernseh- und Aufzeichnungsgeräten; er kann aber auch bei der Festlegung künftiger Normen für den gemeinschaftlichen Fernsehsektor eine Rolle spielen. Die Kommission ist daher der Auffassung, dass ein Verschwinden dieser Hochtechnologiebranche negative Auswirkungen auf die Fernsehwirtschaft generell hätte.
(104)
Aus diesen Gründen wurde der Schluss gezogen, dass die geltenden Maßnahmen verlängert werden müssen, um die negativen Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auszugleichen, die das Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und damit ein Reihe qualifizierter Arbeitsplätze gefährden könnten.
7.3 Interesse der anderen Gemeinschaftshersteller
(105)
Hinsichtlich der Interessen der anderen Gemeinschaftshersteller von FKS sei darauf hingewiesen, dass lediglich ein einziger an der Untersuchung mitarbeitete. Dieser mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbundene Hersteller sprach sich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus, gestand aber ein, dass die Maßnahmen ihm einen Wettbewerbsvorteil gegenüber anderen ausführenden japanischen Herstellern verschafften, auf den er nicht verzichten wolle.
(106)
Aufgrund der mangelnden Kooperationsbereitschaft vonseiten des anderen angeblichen Gemeinschaftsherstellers muss der Schluss gezogen werden, dass eine Verlängerung der Maßnahmen keine negativen Auswirkungen auf den kooperierenden Gemeinschaftshersteller hätte. Wie bereits bei der Verlängerung der Maßnahmen im Jahr 2000 würde sich eine Verlängerung der derzeit geltenden Maßnahmen vorteilhaft für seine Investitionen in der Gemeinschaft auswirken.
7.4 Interessen der Verwender
(107)
25 Verwender von FKS hatten von der Kommission ebenfalls Fragebogen erhalten. Lediglich vier arbeiteten bei der Untersuchung mit. Bei ihnen handelt es sich um zugelassene Sendeanstalten, die mit eigener Ausrüstung ihre eigenen Sendungen ausstrahlen. Sie bezogen ihre Geräte direkt von den FKS-Herstellern, und zwar sowohl in der Gemeinschaft als auch im Ausfuhrland produzierte Geräte, und sind repräsentativ für die Mehrzahl der FKS-Verwender.
(108)
Ein Verwender gab an, dass er nicht beabsichtige, in den kommenden fünf Jahren eine größere Anzahl von FKS zu kaufen und dass daher eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine Auswirkungen auf seine Tätigkeit hätte.
(109)
Ein anderer Verwender brachte vor, dass er beabsichtige, seine Ausrüstung auf hochauflösende Geräte umzustellen; in seinem Fall hätte ein Außerkrafttreten der Maßnahmen zur Folge, dass es mehr Anbieter in der Gemeinschaft gäbe, dass sich die Preise verändern würden und die Produktinnovation gefördert würde. Ferner sei ein Wechsel des Kameraherstellers nicht realistisch, da es sich bei FKS nicht um Massenprodukte handele.
(110)
Ein dritter Verwender sprach sich gegen die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen aus, da sie den Wettbewerb und das Produktangebot einschränken würden. Ferner sei es fast unmöglich, kurzfristig den Hersteller zu wechseln.
(111)
Ein vierter Verwender gab an, der könne die Folgen einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht absehen.
(112)
Es sei darauf hingewiesen, dass derzeit mindestens zwei japanische Hersteller in der Gemeinschaft niedergelassen sind und weiterhin mit dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konkurrieren. Einige Verwender kauften nach wie vor japanische FKS, und zwar sowohl importierte als auch in der Gemeinschaft hergestellte Geräte. Es kann daher nicht der Schluss gezogen werden, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen den Wettbewerb zwischen den verschiedenen Anbietern von FKS zum Erliegen gebracht haben. Die FKS-Importe aus Japan sind zwar seit Einführung der Antidumpingmaßnahmen zurückgegangen, doch resultiert dies daraus, dass die japanischen ausführenden Hersteller nicht in der Lage waren, ihre Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt zu nicht gedumpten Preisen abzusetzen.
(113)
Was die Möglichkeit angeht, den FKS-Anbieter zu wechseln, so sei darauf hingewiesen, dass mit Antidumpingmaßnahmen nicht ein Wechsel des Anbieters erzwungen werden soll, sondern dass vielmehr durch die Beseitigung unfairer Handelspraktiken gleiche Wettbewerbsbedingungen geschaffen werden sollen. Sollte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft für FKS infolge des Außerkrafttretens der geltenden Antidumpingmaßnahmen verschwinden, würde dies zweifellos den Wettbewerb einschränken und dazu führen, dass FKS-Verwender in der Gemeinschaft von japanischer Technologie abhängig wären. Letzteres ist insofern von großer Bedeutung als FKS-Hersteller bei der Festlegung künftiger Übertragungsnormen eine wichtige Rolle spielen können. Zweifellos würde das Fehlen eines hinreichend starken Herstellers die Gemeinschaft benachteiligen.
(114)
Ebenso wie die vorangegangenen Untersuchungen ergab auch diese Prüfung, dass FKS für die Verwender keinen bedeutenden Kostenfaktor darstellen, da sie lediglich einen kleinen Anteil an den Gesamtkosten für die Produktion von Fernsehsendungen haben. Die unter die Antidumpingmaßnahmen fallenden Kamerasysteme stellen nur einen Teil der von einem Sendeunternehmen benötigten Ausrüstung dar. Gemessen an den Gesamtkosten eines Sendeunternehmens und nicht nur an den Kosten für die Ausrüstung machen die Kosten für FKS, auf die Antidumpingzölle erhoben werden, einen noch kleineren Teil aus, da beispielsweise die Kosten für die Produktion von Sendungen, die Personalkosten und die Gemeinkosten weitaus höher sind als die reinen Kosten für FKS.
(115)
Generell wird der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen auf die Verwender am Umsatz der Sendeunternehmen eher gering sind, da die Anschaffung eines FKS weniger als 0,2 % des Gesamtumsatzes ausmacht. Außerdem beträgt die durchschnittliche Lebenszeit eines FKS derzeit ungefähr sieben Jahre, bisweilen zehn Jahre, womit FKS für die Verwender keinen ständig wiederkehrenden Kostenfaktor darstellen.
(116)
Da die Maßnahmen bereits seit einiger Zeit in Kraft sind und in gleicher Höhe aufrechterhalten werden würden, wird der Schluss gezogen, dass sich durch die Aufrechterhaltung die Lage der Verwender nicht verschlechtern würde. Ferner könnten diese auch weiterhin nicht vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellte FKS erwerben. Es gab im Übrigen keine Anhaltspunkte dafür, dass etwaige Auswirkungen auf die Verwender gegen die Notwendigkeit sprechen, die handelsverzerrenden Folgen des schädigenden Dumpings zu beseitigen und wieder für faire Wettbewerbsbedingungen zu sorgen.
(117)
Schließlich sei angemerkt, dass bei einer Einführung von Maßnahmen in der unter Randnummer (6) erwähnten parallelen Untersuchung die geltenden Maßnahmen überprüft würden und ihre Höhe korrigiert würde.
7.5 Interesse der vorgelagerten Industrie
(118)
Lediglich einer der neun kontaktierten Rohstofflieferanten beantwortete den Fragebogen und war kooperationsbereit. Dieses Unternehmen liefert ein wichtiges FKS-Bauteil, so dass seine Geschäftstätigkeit als repräsentativ für alle Rohstofflieferanten dieser Ware angesehen werden kann.
(119)
Die Verkäufe dieses Anbieters an den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft machen einen großen Teil des Gesamtumsatzes aus, den das Unternehmen mit dieser Ware erzielt. Nach Auffassung dieses Unternehmens könnte bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen die Produktion des Rohstoffs fortgesetzt werden. Sollten dagegen die Maßnahmen außer Kraft treten, wären seine Montagekapazitäten gefährdet, da es die Preise nicht senken könne.
(120)
Die Kommission kommt daher zu dem Schluss, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen sich positiv auf die vorgelagerte FKS-Industrie auswirken würde.
7.6 Wettbewerb und handelsverzerrende Auswirkungen
(121)
Ein Einführer, der auch FKS in der Gemeinschaft herstellt und mit einem japanischen ausführenden Hersteller verbunden ist, gab an, dass er ungeachtet einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht beabsichtige, die Produktion in der Gemeinschaft herunterzufahren.
(122)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft selbst bei einer Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen weiterhin mit anderen Wirtschaftsbeteiligten, die in der Gemeinschaft FKS herstellen und verkaufen, konkurrieren würde. Die Verwender würden also wie bisher weiterhin FKS japanischer Hersteller kaufen können.
(123)
Daneben ergab die Untersuchung, dass durchaus Grund zur Annahme besteht, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen das Überleben des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gefährdet sein könnte (vgl. Randnummer (94)). In diesem Fall würden nur noch japanische Hersteller (oder ihre verbundenen Unternehmen) FKS produzieren, was zur Folge hätte, dass die Gemeinschaft von einer noch kleineren Zahl von weniger Herstellern abhängig wäre.
(124)
Die Kommission kommt daher zu dem Schluss, dass eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen sich insofern positiv auswirken dürfte, als der Wettbewerb beibehalten und die handelsverzerrenden Auswirkungen beseitigt würden.
7.7. Schlussfolgerungen zum Interesse der Gemeinschaft
(125)
Aus dem Vorstehenden wird der Schluss gezogen, dass im Hinblick auf das Gemeinschaftsinteresse keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
8. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(126)
Alle interessierten Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Es wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(127)
Aus den dargelegten Gründen sollten gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von FKS mit Ursprung in Japan aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Auf die Einfuhren von Fernsehkamerasystemen und Teilen davon mit Ursprung in Japan, die den KN-Codes ex 8525 30 90 (TARIC-Code: 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-Code 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-Code 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-Code 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-Code 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-Code 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-Code 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-Code 8528211610) und ex 8528 21 90 (TARIC-Code 8528219010), zugewiesen werden, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
2. Die Fernsehkamerasysteme können aus einer Kombination folgender Bauteile bestehen, die entweder zusammen oder getrennt eingeführt werden:
a)
einem Kamerakopf mit drei oder mehr Sensoren (CCD-Sensoren von 12 mm oder mehr) mit jeweils mehr als 400 000 Pixeln, gegebenenfalls mit einem rückseitigen Adapter verbunden und mit einem vorgeschriebenen Störabstand von 55 dB oder mehr bei normaler Verstärkung; der Kamerakopf und der Adapter können als eine Einheit in einem Gehäuse montiert sein, es kann sich aber auch um zwei separate Teile handeln,
b)
einem Sucher (Durchmesser von 38 mm oder mehr),
c)
einer Basisstation oder einer Kamerakontrolleinheit (CCU), die durch ein Kabel mit der Kamera verbunden ist,
d)
einem Betriebskontrollpult (OCP) für die Kontrolle einzelner Kameras (z. B. für die Farbregulierung, die Linsenöffnung und die Blendeneinstellung),
e)
einem Endkontrollpunkt (MCP) oder einer Endeinstellungsanzeige (MSU) der Kamerawahl zur Überwachung oder Fernabstimmung mehrerer Kameras.
3. Der Zoll wird nicht erhoben auf:
a)
Linsen (TARIC-Zusatzcode A727)
b)
Videorekorder (TARIC-Zusatzcode A727)
c)
Kameraköpfe mit einem Aufnahmegerät im selben Gehäuse (TARIC-Zusatzcode A727)
d)
professionelle Kamerasysteme, die nicht für Sendezwecke genutzt werden können (TARIC-Zusatzcode A727)
e)
die im Anhang aufgeführten professionellen Kamerasysteme (TARIC-Zusatzcodes 8786 und 8969).
4. Wird das Fernsehkamerasystem mit der Linse eingeführt, wird bei dem Antidumpingzoll der Wert frei Grenze der Gemeinschaft des Kamerasystems ohne Linse zugrunde gelegt. Wird dieser Wert in der Rechnung nicht ausgewiesen, meldet der Einführer den Wert der Linse bei der Abfertigung zum zollrechtlich freien Verkehr an und legt dazu entsprechende Beweise und Informationen vor.
5. Der Antidumpingzoll beträgt 96,8 % auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt (TARIC-Zusatzcode 8744), mit Ausnahme der von den nachstehenden Unternehmen hergestellten Waren, für die folgender Zollsatz gilt:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC-Zusatzcode 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (TARIC-Zusatzcode 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (TARIC-Zusatzcode 8743).
6. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollbestimmungen Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 19. Dezember 2006.