ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. listopadu 2006,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska
(2006/781/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 11. ledna 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 29. listopadu 2005 podala Pracovní skupina proti nekalým obchodním praktikám v Evropě (dále jen „TUBE“ nebo „žadatel“) jménem dvou výrobců (dále jen „žádající výrobci“), a to AB Ekranas (dále jen „Ekranas“) a Ecimex Group A.S. (dále jen „Ecimex“), kteří představují významný podíl celkové výroby barevných televizních obrazovek ve Společenství. Podnět obsahoval evidentní důkazy o dumpingu barevných televizních obrazovek pocházejících z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně oznámila žadateli, výrobcům ve Společenství uvedeným v podnětu, ostatním známým výrobcům ve Společenství, orgánům dotčených vyvážejících zemí, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, jakož i sdružením, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žádající výrobci, ostatní výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a uživatelé vyjádřili své stanovisko. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k předpokládanému vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nezbytný, a pokud ano, aby mohla vybrat vzorek, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související z dotčeným výrobkem v období od 1. ledna do 31. prosince 2005 tak, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Ve lhůtě stanovené k tomuto účelu se přihlásili a požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v ČLR. Komise rozhodla, že v daném případě není výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR.
(9)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník obdržela od dvou vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce v Koreji, v Malajsii a v Thajsku, od jednoho dovozce do Společenství, který je ve spojení s jedním z čínských vývozců a s korejským vývozcem, od jednoho obchodníka se sídlem v jiné zemi, než jsou dotčené země nebo Společenství, který je ve spojení s jedním čínským vývozcem, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho uživatele ve Společenství, který není ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství
-
AB Ekranas, Panevezys, Litva a společnost, která je s touto společností ve spojení, Farimex S.A., Ženeva, Švýcarsko,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polsko, (dále jen „Thomson“);
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
vyvážející výrobce v Koreji
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Soul;
d)
vyvážející výrobce v Malajsii
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemsko).
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů souvisejících s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou barevné televizní obrazovky, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, pocházející z ČLR, Koreje, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99.
(13)
Dotčený výrobek může mít úhlopříčku obrazovky (tj. aktivní části obrazovky měřenou v přímé linii) jakékoli velikosti, poměr šířka/výška jakékoli hodnoty a rozteč (tj. rozestup mezi dvěma čarami stejné barvy ve středu obrazovky) nejméně 0,4 mm. Výrobky mohou být dále specifikovány plochostí obrazovky: vypouklé obrazovky (včetně poloplochých/pravoúhlých), ploché obrazovky a úplně ploché („real flat“) nebo ploché tenké („flat-slim“) obrazovky. Mohou fungovat na frekvenci 50, 60 nebo 100 Hz. Tyto výrobky se používají hlavně (ne však výhradně) v barevných televizorech.
(14)
Dotčený výrobek se obvykle označuje jako 14palcové, 15palcové, 20palcové atd. obrazovky podle úhlopříčky obrazovky a při uvádění na trh se rozměry udávají v palcích. Na trhu se obvykle prodává jako hotová obrazovka, což je případ žádajících výrobců ve Společenství. Někteří vyvážející výrobci však prodávají barevné televizní obrazovky před dokončením, tj. bez jednoho či několika dílů, zejména vychylovací cívky. V těchto případech se barevné televizní obrazovky označují jako „holé“ obrazovky. Šetření prokázalo, že tyto obrazovky již mají základní fyzikální a technické vlastnosti jako hotové barevné televizní obrazovky. S hotovými barevnými televizními obrazovkami proto představují jeden výrobek.
2. Obdobný výrobek
(15)
Mezi základními fyzikálními a technickými vlastnostmi a užitím dotčeného výrobku a barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných na příslušných domácích trzích v ČLR, Koreji, Thajsku a Malajsii, která rovněž sloužila jako analogická země, jakož i barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, neexistují žádné rozdíly.
(16)
Tyto výrobky se proto považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.
(18)
O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Žádost o statut tržního hospodářství podala rovněž společnost se sídlem v ČLR, která je ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců a která se podílí na výrobě dotčeného výrobku. Je obvyklou praxí Komise zjišťovat, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje celá skupina společností ve spojení. U těchto tří společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
(19)
Šetření odhalilo, že obě společnosti, které požádaly o status tržního hospodářství, splnily všechny podmínky pro přiznání tohoto statusu.
(20)
Status tržního hospodářství byl přiznán těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Běžná hodnota
2.1. Obecná metodika
(21)
Níže popsaná obecná metodika se použila pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Thajsku a Malajsii a pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž byl přiznán status tržního hospodářství. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují témata, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifická.
2.1.1. Celková reprezentativnost
(22)
V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého dotčeného vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
2.1.2. Srovnání typů výrobku
(23)
Komise následně určila typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Použila přitom tato kritéria: úhlopříčka viditelné obrazovky v palcích, poměr šířka/výška, typ obrazovky (vypouklá, plochá nebo tenká plochá), rozteč v milimetrech a frekvence.
2.1.3. Specifická reprezentativnost typu výrobku
(24)
Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
2.1.4. Posouzení běžného obchodního styku
(25)
Komise u každého vyvážejícího výrobce v každé vyvážející zemi následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(26)
To bylo provedeno stanovením podílu ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobku nezávislým odběratelům během období šetření.
(27)
Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.
(29)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.
(30)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný každým z dotčených spolupracujících vyvážejících výrobců z domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a oznámené prodejní, správní a režijní náklady před tím, než byly použity k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a pro výpočet běžných hodnot, upraveny.
2.2. ČLR
2.2.1. Společnosti, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(31)
Jelikož oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR byl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota se stanovila v souladu s metodikou uvedenou ve 21. až 30. bodu odůvodnění na základě údajů, které tito výrobci poskytli o svých cenách na domácím trhu a o svých výrobních nákladech na dotčený výrobek. Běžná hodnota mohla být založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnosti měly u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. U jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
2.2.2. Analogická země
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení musí být v případě hospodářství v procesu transformace běžná hodnota pro společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.
(33)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako příslušnou analogickou zemi Malajsii, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky.
(34)
Proti výběru Malajsie jako analogické země nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.
(35)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že Malajsie je konkurenčním trhem, jehož velikost je reprezentativní, byl vyvozen závěr, že Malajsie představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3. Korea, Malajsie, Thajsko
(36)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v každé z výše uvedených zemí byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodikou uvedenou v 21. až 30. bodu odůvodnění. Pro malajského výrobce mohla být běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnost měla u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. Pro korejského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jeden z celkem dvou typů výrobku vyvážených do Společenství a pro thajského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jediný typ výrobku. Pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku, ke stanovení běžné hodnoty byly použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech této společnosti a výrobních nákladech výrobce, který je s ní ve spojení, jelikož obě tyto společnosti působily jako jeden plně integrovaný podnik, pokud jde o dotčený výrobek. Pro jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
3. Vývozní cena
(37)
V případě vývozu pro konečné uživatele ve spojení (výrobce barevných televizorů) ve Společenství nebyly tyto prodeje při výpočtu dumpingového rozpětí brány v úvahu, jelikož na výrobek vyráběný konečnými uživateli se šetření nevztahovalo. Objem těchto prodejů byl poměrně nízký (mírně nad 10 % celkového vývozu dotčených společností do EU) a mělo se za to, že reprezentativní obrázek poskytuje prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(38)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
(39)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce ve spojení, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za kterou byly dovážené výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu. V tomto případě byly všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a zisk upraveny.
(40)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě cen při prvním dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
3.1. ČLR
(41)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uskutečňoval vývoz do Společenství buď přímo pro nezávislé odběratele, nebo prostřednictvím dvou společností ve spojení se sídlem ve Společenství. Druhý vyvážející výrobce uskutečňoval veškerý vývoz pro nezávislé odběratele ve Společenství prostřednictvím společnosti, která je s ním ve spojení a která má sídlo mimo Společenství.
(42)
Jedna ze společností, které jsou ve spojení s prvním vyvážejícím výrobcem, při šetření nespolupracovala, jelikož neposkytla odpověď na dotazník určený pro společnosti ve spojení, jež se podílejí na prodeji nebo uvádění dotčeného výrobku určeného pro Evropské společenství na trh. Vyvážející výrobce uvedl, že prodej uskutečněný prostřednictvím této společnosti by se neměl považovat za související prodej, jelikož mezi dotčenými společnostmi již údajně neexistuje faktické sdružení. Přinejmenším v období šetření však mezi nimi existoval právní vztah, jak je definován v článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), a to z důvodu společné hlavní mateřské společnosti. Proto vzhledem k této zjevné částečné spolupráci Komise poté, co dotčeného vyvážejícího výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce, použila dostupné skutečnosti ke stanovení vývozní ceny za prodeje uskutečněné prostřednictvím této nespolupracující společnosti ve spojení podle článku 18 základního nařízení.
(43)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v případě, že by se dotčené společnosti považovaly za společnosti ve spojení, prodeje uskutečněné prostřednictvím nespolupracující společnosti ve spojení pro konečného odběratele by se měly rovněž považovat za související prodeje, a to vzhledem k výhradním smluvním ujednáním mezi konečným odběratelem a hlavní mateřskou společností vyvážejícího výrobce, a neměly by se proto brát v úvahu při výpočtu dumpingového rozpětí. Jelikož však podmínky stanovené v čl. 143 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2454/93 nebyly splněny, považovaly se prodeje dotčenému konečnému odběrateli za nesouvisející prodeje. V tomto ohledu byly ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli stanoveny tak, že se k vnitropodnikové ceně přičetla marže zjištěná v případě spolupracujícího dovozce ve spojení. Ke stanovení vývozní ceny na hranice Společenství byly v případě spolupracujícího dovozce provedeny úpravy (náklady mezi dovozem a prodejem, prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí) ceny při dalším prodeji podle výše uvedeného výpočtu.
(44)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců a s ohledem na skutečnost, že barevné televizní obrazovky náleží do stejné kategorie zboží dlouhodobé spotřeby jako barevné televizory (dále jen „BTV“), považovalo se za přiměřené použít za tímto účelem ziskové rozpětí ve výši 5 % jako v antidumpingovém řízení týkajícím se BTV (4).
3.2. Korea
(45)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím dovozce, který je s ním ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen při dalším prodeji nezávislým odběratelům.
(46)
K úpravě se použilo ziskové rozpětí uvedené v 44. bodu odůvodnění.
3.3. Malajsie, Thajsko
(47)
Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
4. Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu a na téže obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami, byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(49)
Na tomto základě byly u všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize a na služby zákazníkům (záruka), pokud byly použitelné a odůvodněné.
(50)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Koreji požádali o úpravu kvůli měnovým přepočtům v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tvrdili, že jelikož místní měny (CNY resp. KRW) zaznamenaly v průběhu období šetření vůči euru pokles, měla by být provedena odpovídající úprava fakturované částky v eurech za vývoz do Společenství. V této souvislosti bylo v rozporu s těmito tvrzeními zjištěno, že obě měny v období šetření zaznamenaly vůči euru růst. Proto se tato tvrzení považovala za neopodstatněná a byla zamítnuta.
(51)
Titíž vyvážející výrobci žádali úpravu obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bodem ii) základního nařízení a uvedli, že se jejich vývoz do Společenství uskutečňoval pro distributory, kdežto jejich domácí prodej pro konečné uživatele. V této souvislosti bylo zjištěno, že prvními nezávislými odběrateli na obou trzích byli koneční uživatelé. Žádost se proto považovala za neopodstatněnou a byla zamítnuta.
(52)
Titíž spolupracující vyvážející výrobci žádali úpravu ostatních činitelů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Společnosti tvrdily, že prudký pokles cen barevných televizních obrazovek v průběhu období šetření kvůli konkurenci ze strany plochých zobrazovacích jednotek postihl jejich ceny na domácím trhu a vývozní ceny odlišným způsobem. Tvrdili, že příčinou byla skutečnost, že objem prodejů na domácím trhu byl v průběhu období šetření rozložen rovnoměrně, kdežto jejich vývoz se soustředil pouze do části období šetření. Toto tvrzení však nebylo uznáno, jelikož nebylo prokázáno, že mělo vliv na srovnatelnost cen, ani nebylo prokázáno, že odběratelé kvůli tomuto činiteli platili na domácím trhu rozdílné ceny.
(53)
Úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly též provedeny ohledně rozdílů ve výši vrácení čínské DPH, protože bylo zjištěno, že v případě vývozu byly vráceny nižší částky DPH, než tomu bylo v případě domácího prodeje.
(54)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který uskutečňoval vývoz prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla provedena rovněž úprava vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož tento obchodník vykonával obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. Byla provedena úprava podle tohoto článku ve výši 2 %, poněvadž tato výše se považovala za přiměřenou při zohlednění provizí zaplacených nezávislým obchodním zástupcům podílejícím se na obchodu s dotčeným výrobkem.
5. Dumpingové rozpětí
5.1. Jednotlivá dumpingová rozpětí
(55)
Pro všechny vyvážející výrobce, jichž se šetření týkalo, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny jednotlivých typů výrobku, jak byly zjištěny výše, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Je zavedenou praxí Komise, že pro vyvážející výrobce ve spojení nebo výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, stanoví pouze jeden vážený průměr dumpingového rozpětí na základě jednotlivých dumpingových rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí.
(57)
V souladu s touto praxí bylo pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a výrobce ve spojení LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Rovněž bylo stanoveno jedno dumpingové rozpětí pro thajské spolupracující vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. a výrobce ve spojení Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Celostátní dumpingová rozpětí
(58)
V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(59)
Aby bylo možno stanovit celostátní dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(60)
V případě Malajsie a Thajska, kde byla úroveň spolupráce nízká, tj. méně než 80 %, se považovalo za správné, aby bylo pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno vyšší dumpingové rozpětí, než kolik činí nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Je důvod domnívat se, že nízká úroveň spolupráce vyplývá z toho, že u nespolupracujících vyvážejících výrobců v zemi, které se šetření týká, je dumping obecně vyšší než u spolupracujících vyvážejících výrobců. Mimoto neexistovaly žádné informace o tom, že by byl u některé nespolupracující společnosti dumping na nižší úrovni, a nedostatečná spolupráce by neměla být odměňována. Dumpingová rozpětí proto byla stanovena na základě nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typy výrobku jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích nebo nejvyšších rozpětí zjištěných pro reprezentativní operace jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích.
(61)
V případě Korejské republiky ukazuje mimořádně nízká úroveň spolupráce, tj. pouze 2 % celkového objemu vývozu podle statistických údajů Eurostatu, jednoznačně úmyslnou nedostatečnou spolupráci ze strany hlavních vyvážejících výrobců. S ohledem na tuto zvláštní situaci a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici vhodnější údaje, se považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující společnosti ve výši dumpingového rozpětí pro reprezentativní typ výrobku uvedeného v podnětu, konkrétně 15,0 %. Výše dumpingového rozpětí uvedená v podnětu byla ověřena odkazem na zveřejněné ceníky a statistické údaje Eurostatu.
(62)
V případě ČLR byla úroveň spolupráce velmi vysoká, jelikož objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci během období šetření, překročil objem dovozu podle statistických údajů Eurostatu, a nebyl důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. K odlišení spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž všem byl přiznán status tržního hospodářství, a možných jiných čínských vyvážejících výrobců, kteří při šetření nespolupracovali, se považovalo za správné stanovit pro ČLR celostátní dumpingové rozpětí na základě srovnání vývozních cen nejprodávanějších reprezentativních typů výrobku podle údajů Eurostatu a běžné hodnoty týchž typů výrobku v analogické zemi.
(63)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
a)
Čínská lidová republika
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
všechny ostatní společnosti
28,3 %
b)
Korejská republika
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd.
0 %
-
všechny ostatní společnosti
15,0 %
c)
Malajsie
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
všechny ostatní společnosti
14,5 %
d)
Thajsko
-
Thai CRT Co., Ltd a CRT Display Technology Co., Ltd.
41,4 %
-
všechny ostatní společnosti
47,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(64)
V průběhu období šetření obdobný výrobek vyrábělo ve Společenství sedm výrobců. Čtyři tito výrobci jsou však ve spojení s vývozci v dotčených zemích. Tyto čtyři společnosti mohly být proto vzhledem ke svému vztahu s vývozcem chráněny před nepříznivými důsledky dumpingu působícího újmu. To naznačuje rovněž skutečnost, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Považovalo se proto za správné vyloučit jejich výrobu z výroby ve Společenství a vyloučit je rovněž z definice výrobního odvětví Společenství. Po období šetření kromě toho dva z těchto čtyř výrobců výrobu definitivně ukončili.
(65)
Celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení proto představuje výroba tří výrobců, konkrétně společností Ekranas, Ecimex a Thomson.
(66)
Jak bylo uvedeno ve 2. bodu odůvodnění, podnět byl podán jménem dvou výrobců ve Společenství, a to společností Ekranas a Ecimex. Bylo zjištěno, že na tyto žadatele připadá hlavní podíl celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(67)
Je nutno poznamenat, že oba žadatelé, kteří v období šetření vyráběli obdobný výrobek, výrobu zastavili a v první polovině roku 2006 podali návrh na konkurz. Jelikož v současné době probíhá konkurzní řízení, není dosud jasné, zda bude výroba barevných televizních obrazovek společností Ekranas a Ecimex obnovena, nebo ne. Po zahájení řízení společnost Thomson Komisi informovala o své podpoře, pokud jde o podnět podaný skupinou TUBE, a při šetření náležitě spolupracovala. Proto se vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace, že by tito dva výrobci definitivně ukončili svou činnost, společnosti Ekranas a Ecimex považovaly za součást výrobního odvětví Společenství. Má se tudíž za to, že společnosti Ekranas, Ecimex a Thomson představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Společenství“.
2. Spotřeba Společenství
(68)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, údajů o objemu prodeje od ostatních výrobců a údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu.
(69)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se trh Společenství s dotčeným výrobkem zmenšil o přibližně 14 %. Spotřeba Společenství činila v roce 2002 přibližně 9,5 milionů kusů a v období šetření pak okolo 8,2 milionů kusů. Konkrétně se v roce 2003 spotřeba snížila o 2 %, v roce 2004 vzrostla o 7 procentních bodů a v období šetření pak náhle poklesla o téměř 20 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Po oznámení prozatímních závěrů žadatel zpochybnil metodiku, kterou Komise použila pro stanovení spotřeby. Žadatel konkrétně tvrdil, že i) na základě informací uvedených v 64. bodě odůvodnění se zdá, že všechny prodeje učiněné výrobci ve Společenství, kteří jsou ve spojení s vývozci z dotčených zemí, byly vyloučeny z výpočtu spotřeby a analýzy újmy, a že ii) určitý objem vázaných prodejů dodaných jedním ze tří výrobců ve Společenství uvedených v 67. bodě odůvodnění byl nesprávně vyloučen z výpočtu spotřeby, do nějž měl být zahrnut.
(71)
Pokud jde o tvrzení i), je třeba poznamenat, že 64. bod odůvodnění se vztahuje pouze na definici výrobního odvětví Společenství a na stanovení celkové výroby Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a nikoli na výpočet celkové spotřeby Společenství. Pro účely stanovení spotřeby ve Společenství byly zahrnuty prodeje výrobců, kteří byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství a z definice výroby ve Společenství. To je rovněž jasné z 68. bodu odůvodnění a z konkrétních informací sdělených žadateli, jež ukazují, že objem dotčených prodejů dosáhl během období šetření přibližně 3 milionů kusů. Prodeje všech výrobců ve Společenství, o nichž bylo žadateli a Komisi známo, že byli činní během období od roku 2002 do období šetření, byly proto zahrnuty do stanovení spotřeby. Nicméně výrobci vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství museli být vyloučeni z analýzy situace výrobního odvětví Společenství právě proto, že nebyli považováni za součást tohoto odvětví podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Tvrzení i) se tudíž zamítá.
(72)
Pokud jde o tvrzení ii), je skutečně pravda, že Komise vyloučila některé objemy prodeje z výpočtu spotřeby a analýzy některých klíčových ukazatelů újmy, především objemu prodeje a ceny, tržního podílu a ziskovosti, neboť byly považovány za vázané. Je zavedenou praxí Komise rozlišovat mezi vázanými prodeji a prodeji na volném trhu, neboť pouze prodeje na volném trhu spolu soutěží (5). Vázané prodeje výrobkům prodávaným na volném trhu naopak nekonkurují, a nejsou tedy ovlivněny dumpingovými dovozy. V tomto konkrétním odvětví většina velkých výrobců obdobného výrobku (na rozdíl od dvou žadatelů) podniká rovněž v navazujícím odvětví, především v oblasti dalšího zpracování televizních obrazovek pro televizory. Komise např. vyloučila z analýzy vázané prodeje firmy Sony, přičemž žadatel tento postup podpořil. Stejná metodika byla konzistentně uplatněna na všechny výrobce ve Společenství, ať tito výrobci byli součástí výrobního odvětví Společenství, nebo byli považováni za „ostatní výrobce ve Společenství“ podle 64. bodu odůvodnění.
(73)
Pokud jde o konkrétní objemy vázaných prodejů zmíněné v tvrzení ii), Komise zjistila, že do července 2004 byla továrna na výrobu obrazovek, která je dnes zapsána jako Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Polsko, spolu s továrnou na výrobu televizorů v obci Zyrardow, Polsko, zapsána jako jedna právnická osoba, jmenovitě společnost TMM Polska, jejímž jediným vlastníkem byla mateřská společnost Thomson SA. V souladu s obvyklou praxí měla Komise za to, že jde o případ integrovaného výrobce a že dodávky obdobného výrobku z továrny na výrobu obrazovek v obci Piaseczno do továrny na výrobu televizorů v obci Zyrardow tvoří vnitropodnikový převod, a jsou tudíž vázaným prodejem za vnitropodnikové ceny. Žadatel de facto uznal existenci vnitropodnikových cen, neboť uvedl, že „vztah mezi Thomson Display a Thomson's CTV display mohl ovlivnit ceny, ale v žádném případě neovlivňuje množství“. Komise tedy potvrzuje, že tyto převody nelze považovat za stejné jako prodeje na volném trhu.
(74)
Konečně a pouze v zájmu jasnosti je nutno poznamenat, že i v případě, že by tyto vázané prodeje byly zahrnuty do spotřeby (viz následující tabulka), změnila by se pouze celková úroveň, nicméně trend - výrazné snížení poptávky během období šetření - by byl velmi podobný trendu popsanému v 69. bodě odůvodnění. Tvrzení ii) se tudíž zamítá.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy) založená na vázaných a volných prodejích
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Dovozy z dotčených zemí
a) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů
(75)
Komise zjišťovala, zda lze dovozy z dotčených zemí hodnotit souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Komise zjišťovala, zda i) dumpingové rozpětí stanovené pro každou dotčenou zemi není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a ii) podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství jsou obdobné.
(76)
Za prvé je nutno uvést, že údaje týkající se společností Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. a LG Philips Display Korea Co., Ltd., tj. dvou vyvážejících výrobců v dotčených zemích, u nichž nebyl zjištěn dumping dotčeného výrobku, byly z níže uvedené analýzy náležitě vyloučeny, a tato analýza se týká výhradně dumpingových dovozů. Objem dovozu od dvou výše uvedených výrobců byl v období šetření minimální, jelikož byl podstatně nižší než 1 % spotřeby Společenství.
(77)
Na základě toho bylo dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí větší než nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení - jejich podíly na trhu dosáhly v období šetření rozmezí od 3,6 % do 6,5 % v závislosti na dotčené zemi. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem Společenství, bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže jsou skutečně obdobné. To bylo prokázáno skutečností, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly obdobné, navzájem spolu soutěží a distribuují se prostřednictvím totožných obchodních kanálů. Navíc všechny objemy dovozů byly podstatné velikosti a představovaly významné podíly na trhu.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dumpingové dovozy ze čtyř dotčených zemí se proto posuzovaly souhrnně.
b) Objem
(79)
Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí do Společenství v období šetření představoval téměř 1,6 milionu kusů, což je úroveň blížící se úrovni, která byla zaznamenána v roce 2002. Za touto zdánlivou stabilitou se skrývají prudké výkyvy, k nimž došlo v letech 2003 a 2004 a v období šetření. V roce 2003 dovozy vzrostly o 44 %, v roce 2004 poklesly o 3 procentní body a v období šetření poklesly dále o 44 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Objem dumpingových dovozů z dotčených zemí (kusy)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí (EUR/ks)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Podíl na trhu
(80)
Podíl vývozců z dotčených zemí na trhu se zvýšil ze 17 % v roce 2002 na 19,4 % v období šetření. Podíl na trhu zaznamenal v roce 2003 skok o téměř 8 procentních bodů, v roce 2004 poklesl o přibližně 2 procentní body a v období šetření se pak dále snížil o přibližně 3,5 procentních bodů. Skutečnost, že podíl dovozů z dotčených zemí na trhu byl v období šetření vyšší než v roce 2002, ačkoli objem dovozů byl v období šetření nižší než v roce 2002, lze vysvětlit náhlým poklesem spotřeby, jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění.
d) Ceny
i) Vývoj cen
(81)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížila o 24 %. Konkrétně v roce 2003 cena poklesla o 15 %, v roce 2004 o dalších 21 procentních bodů, poté v období šetření opět vzrostla o 12 procentních bodů.
ii) Cenové podbízení
(82)
Bylo provedeno srovnání cen jednotlivých modelů, a to mezi váženým průměrem prodejních cen ve Společenství u vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami CIF na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců z dotčených zemí, řádně upravenými tak, aby odrážely cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí prodáván do Společenství za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v rozmezí od -37 % (tj. bez podbízení) do nejvýše 13 % podle dotčeného vývozce. Celkově bylo podbízení velmi omezené. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(83)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech příslušných ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.
a) Výroba
(84)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 5 %. Konkrétně se v roce 2003 zvýšila o 8 %, v roce 2004 o dalších 12 procentních bodů a v období šetření pak prudce poklesla o 25 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Výroba (kusy)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Kapacita a využití kapacity
(85)
V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita trvale zvyšovala. V roce 2003 vzrostla o 4 %, v roce 2004 o dalších 19 procentních bodů a v období šetření o 5 procentních bodů. To odpovídá rozšiřování strojního zařízení.
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita (kusy)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Využití kapacity
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
V letech 2002 až 2003 bylo využití kapacity v rozmezí 80 až 85 %, poté v období šetření došlo k prudkému poklesu na 61 %.
c) Zásoby
(87)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření docházelo k velkým výkyvům ve výši zásob hotových výrobků. V roce 2003 se nejprve výrazně snížily, což bylo odrazem hospodářské situace u tohoto konkrétního výrobku, která byla v roce 2002 a 2003 dosud dobrá, poté se však na konci roku 2004 prudce zvýšily, což bylo projevem náhlého poklesu poptávky. V průběhu období šetření byla skutečná výše produkce upravena směrem dolů, jak již bylo uvedeno, a výše konečných zásob se opět dostala na udržitelnější úroveň.
2002
2003
2004
OŠ
Konečné zásoby (kusy)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Objem prodeje
(88)
Prodej vlastní produkce výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství se zpočátku v roce 2003 zvýšil o 6 %, v roce 2004 dále vzrostl o 16 procentních bodů, poté však v období šetření poklesl o 6 procentních bodů. Celkově se v průběhu posuzovaného období objem prodejů zvýšil o 16 %. Značný rozdíl mezi objemem výroby a domácím prodejem vysvětluje skutečnost, že výrobní odvětví Společenství přibližně dvě třetiny své produkce vyváží mimo Společenství.
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (kusy)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Podíl na trhu
(89)
V období mezi rokem 2002 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu trvale zvětšoval, a to o 10 procentních bodů. Konkrétně se v roce 2002 blížil 28 %, v roce 2003 vzrostl na 30 % a v roce 2004 na přibližně 32 %, v období šetření se pak zvýšil na téměř 38 %. Tento nárůst podílu na trhu je nutno vidět na pozadí klesající spotřeby v ES, jak bylo zmíněno v 69. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Růst
(90)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství poklesla o 14 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zvýšil o 16 %. Výrobní odvětví Společenství získalo mezi rokem 2002 a obdobím šetření přibližně 10 procentních bodů podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy získaly přibližně 2,4 procentních bodů podílu na trhu.
g) Zaměstnanost
(91)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla o zhruba 10 %. Mezi rokem 2002 a 2003 se snížila o 4 %, v roce 2003 vzrostla o 6 procentních bodů, poté se však v období šetření snížila o 12 procentních bodů, což bylo částečně projevem poklesu výroby.
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost (osoby)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivita
(92)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výstup (v kusech) na zaměstnanou osobu za rok, se v roce 2003 zvýšila o 12 %, v roce 2004 se dále zvýšila o 6 procentních bodů a v období šetření klesla o 12 procentních bodů. Po náhlém zmenšení trhu v období šetření došlo ihned k přizpůsobení objemu výroby, ale (jak je obecně pozorováno) přizpůsobování pracovních sil bylo méně rychlé, což zapříčinilo zaznamenaný pokles produktivity.
2002
2003
2004
OŠ
Produktivita (kusy na zaměstnance)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Mzdy
(93)
Průměrná mzda zaměstnance byla v období šetření přibližně ve stejné výši jako v roce 2002. Konkrétně se v roce 2003 snížila o 11 %, v roce 2004 o další 2 procentní body a v období šetření se pak zvýšila o 14 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny Společenství
(94)
Jednotkové ceny prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření klesající tendenci a celkově se snížily o 42 %. Konkrétně v roce 2003 ceny poklesly o 25 %, v roce 2004 o dalších 9 procentních bodů a v období šetření se pak dále snížily o 8 procentních bodů. Šetření u dumpingových dovozů prokázalo jen minimální podbízení se (pokud vůbec) prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. U určitého počtu modelů bylo podbízení větší než průměrné rozpětí cenového podbízení uvedené v 82. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Jednotková cena na trhu ES (EUR/kus)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Ziskovost a návratnost investic
(95)
Během posuzovaného období se ziskovost prodejů vlastní produkce výrobního odvětví Společenství, vyjádřená jako procento čistých prodejů, trvale snižovala. Ziskovost poklesla z 24 % v roce 2002 na přibližně 18 % v roce 2003 a v roce 2004 na přibližně 10 %. V období šetření zaznamenalo výrobní odvětví Společenství ztráty ve výši -3,6 %.
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% čistých prodejů)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Návratnost investic („ROI“) vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic se řídila ve velké míře výše uvedeným trendem ziskovosti. Zhoršila se z přibližně 17 % v roce 2002 na - 2,1 % v období šetření.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(97)
Čistý peněžní tok z provozních činností se během posuzovaného období rovněž zhoršil. Z přibližně 175 milionů EUR v roce 2002 se snížil na zhruba 125 milionů EUR v roce 2003, v roce 2004 se zvýšil na přibližně 141 milionů EUR a v období šetření se pak prudce zhoršil na -25 milionů EUR. Situace se zhoršila natolik, že na dvě společnosti představující výrobní odvětví Společenství byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz, jak bylo uvedeno v 67. bodu odůvodnění výše. Pouze společnosti Thomson se podařilo získat finanční prostředky od své mateřské společnosti a zabránit tak vážnější finanční situaci. Společnostem Ekranas a Ecimex se nepodařilo získat kapitál. Při pohledu do budoucna je schopnost výrobního odvětví Společenství získat další kapitál zjevně vážně omezena špatnými vyhlídkami poptávky.
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investice
(98)
Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby dotčeného výrobku se mezi rokem 2002 a obdobím šetření trvale snižovaly. V roce 2003 poklesly o 14 %, v roce 2004 o dalších 25 procentních bodů a v období šetření pak o 40 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Rozsah dumpingového rozpětí
(99)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí tento dopad považovat za zanedbatelný.
o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Nařízením Rady (ES) č. 2313/2000 (6) byla zavedena opatření proti dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Indie a Korejské republiky. Platnost těchto opatření skončila dne 21. října 2005. Tato opatření se však týkala pouze jedné ze čtyř zemí, na něž se vztahuje toto řízení, a pouze části kódu KN 8540 11 11 z pěti kódů KN uvedených ve 12. bodu odůvodnění. Kód KN 8540 11 11 zahrnuje přibližně 20 % definice výrobku, jehož se toto řízení týká. Vzhledem k odlišné situaci je proto obtížné vyvodit závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu.
5. Závěry o újmě
(101)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,4 procentních bodů. Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly v posuzovaném období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V průběhu období šetření však ceny dovozů z dotčených zemí nebyly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak bylo zmíněno v 82. bodu odůvodnění, na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí - 37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a výrobci. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(102)
V posuzovaném období byla rovněž zjištěna jednoznačně se zhoršující situace výrobního odvětví Společenství. Za prvé, na dvě ze tří společností, jež představují výrobní odvětví Společenství, byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz. Za druhé, mezi rokem 2002 a obdobím šetření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně: objem výroby se snížil o 5 %, využití kapacity kleslo o 25 %, zaměstnanost se snížila o 10 %, jednotkové prodejní ceny poklesly o 42 %, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok se výrazně zhoršily a investice klesly o 79 %. Ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %.
(103)
Některé ukazatele zaznamenaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření jasný pozitivní vývoj. Výrobní kapacita se zvýšila o 28 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 16 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 10 procentních bodů. Tento vývoj však nemohl zabránit prudkému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo k vyhlášení konkurzu na dva výrobce ve Společenství.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se proto vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(105)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Přezkoumány byly i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství zároveň poškodit, aby případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebyla připisována dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(106)
V průběhu období šetření připadal na dumpingové dovozy z dotčených zemí značný podíl na trhu ve výši 19,4 %. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o přibližně 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,3 procentních bodů, jelikož spotřeba se snižovala rychleji než objem dovozu. Je však důležité poznamenat, že jak objem, tak i podíl dumpingových dovozů na trhu dosáhl vrcholu v roce 2003 a poté až do období šetření významně klesal. V průběhu období šetření byl podíl dumpingových dovozů na trhu o 5,5 procentních bodů nižší než v roce 2003.
(107)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly během posuzovaného období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně tlačily tyto ceny směrem dolů. Dovozní ceny se mezi rokem 2002 a 2004 rovněž značně snížily, v období šetření se však zvýšily o 12 procentních bodů, jak bylo zmíněno v 81. bodu odůvodnění. Jelikož výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období své prodejní ceny rovněž postupně snižovalo, ceny dovozů z dotčených zemí se v období šetření významně nepodbízely cenám výrobního odvětví Společenství na základě srovnání jednotlivých modelů. Na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí -37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a vývozci. Ačkoli se tedy cenové podbízení vyskytovalo stěží, docházelo u dumpingových dovozů v každém případě k prodeji pod cenou.
(108)
Jak bylo uvedeno v 102. bodu odůvodnění, v období mezi roky 2002/2003 a obdobím šetření lze pozorovat prudký zvrat v situaci výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství vyšší než 10 % a většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní vývoj. Konkrétně se mezi rokem 2002 a 2004 výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. V průběhu období šetření, kdy během jednoho roku náhle došlo ke zmenšení trhu o 20 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dokonce vzrostl na 38 %.
(109)
Dále je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v letech 2002 a 2003, kdy se jeho prodejní ceny již významně snížily, jeho podíl na trhu byl nejmenší a objem dumpingových dovozů dosáhl nejvyšší úrovně. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dosáhl svého vrcholu, objem dumpingových dovozů se snížil a jejich ceny vzrostly, se ziskovost zhoršila.
(110)
Závěrem lze konstatovat, že dumpingové dovozy mohly v období od roku 2002 do období šetření tlačit prodejní ceny výrobního odvětví Společenství směrem dolů a mohly mít určitý nepříznivý účinek na celkovou situaci výrobního odvětví Společenství. Jak však bylo uvedeno ve 108. a 109. bodu odůvodnění, situace výrobního odvětví Společenství, která v letech předcházejících období šetření vykazovala smíšené signály, se v období šetření náhle a výrazně zhoršila. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %. Stejně tak většina ukazatelů újmy vykazovala až do období šetření pozitivní vývoj. Mezi lety 2002 a 2004 se výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. Připomíná se rovněž, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v roce 2002 a 2003, kdy byl jeho podíl na trhu nejmenší a objem dumpingových dovozů byl na nejvyšší úrovni. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství dosáhl svého vrcholu a (co je důležité) v době, kdy se objem i podíl dumpingových dovozů na trhu snížil (viz 106. bod odůvodnění) a kdy se ceny dumpingových dovozů zotavily, se ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. Na druhou stranu, jediným novým prvkem v prostředí výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření byl prudký pokles poptávky o 20 %. Proto neexistence jednoznačné časové shody mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů vážně zpochybňuje souvislost mezi vývojem dovozů a situací výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli.
3. Účinky dalších činitelů - vývoj spotřeby
(111)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že hlavní příčinou náhlé újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byl pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách.
(112)
Jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění, v období šetření spotřeba barevných televizních obrazovek náhle poklesla o 20 %. Tento pokles spotřeby byl jediným parametrem, který se v prostředí výrobního odvětví Společenství výrazně změnil. Časově se rovněž shoduje s dramatickým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Šetření prokázalo, že náhlý pokles poptávky měl skutečně nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství, poněvadž náhlé zhoršení ziskovosti a peněžního toku výrobního odvětví Společenství vyplývá přímo z výše uvedeného zmenšení trhu, a to prostřednictvím nákladového dopadu (pokles produktivity v období šetření, jak bylo uvedeno v 92. bodu odůvodnění, a nárůst jednotkových výrobních nákladů) a cenového dopadu (náhlá nadbytečná kapacita). V průběhu období šetření se poptávka po barevných televizních obrazovkách stala s ohledem na ceny naprosto nepružnou, což prokazuje skutečnost, že významné snížení cen zaznamenané mezi rokem 2004 a obdobím šetření nevedlo k nárůstu objemu prodejů. Naopak, poptávka ve skutečnosti poklesla o přibližně 20 %.
(113)
Šetření prokázalo, že pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách se časově shoduje s rostoucím pronikáním televizorů s plochým panelem (displej z kapalných krystalů (LCD) a plazma), které se prudce zvýšilo z méně než 1 % trhu v roce 2002 na 28 % v období šetření. Tyto televizory s plochým panelem soutěží přímo s barevnými televizními obrazovkami a oba výrobky jsou zcela zaměnitelné. Ačkoli LCD a plazmové technologie nejsou zcela nové, teprve v období šetření se ceny televizorů s plochým panelem významně snížily, jelikož mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesly o 44 %. Tento pokles ceny televizorů s plochým panelem na jedné straně znamenal, že se tyto modely staly pro spotřebitele přitažlivějšími, čímž se snížila poptávka po televizorech s barevnou televizní obrazovkou, a na druhé straně vyvíjel přímý tlak na prodejní ceny televizorů s barevnou televizní obrazovkou, které se musely snížit, aby zůstaly konkurenceschopné s novými, přitažlivými modely s plochým panelem. Např., na televizory s plochým panelem připadlo ve Spojeném království v roce 2005 63 % celkové hodnoty všech maloobchodních prodejů televizorů v porovnání s 37 % v roce 2004. Výsledky šetření i informace získané od poskytovatelů obchodních informací naznačují, že objem prodejů televizorů s barevnou televizní obrazovkou dosáhl v EU vrcholu v roce 2004 a od té doby přetrvává pokles poptávky.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(114)
Z údajů vyplývá, že dumpingové dovozy vyvíjely tlak na ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně rovněž přispěly k jeho nepříznivé situaci. Podrobnější analýza, založená na vývoji trendů v posuzovaném období, však neumožnila zjistit příčinnou souvislost, jelikož neexistovala jednoznačná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a vývojem dumpingových dovozů.
(115)
Na druhou stranu je důležité, že šetření prokázalo, že skutečně existovala jasná časová shoda mezi nepříznivou situací výrobního odvětví Společenství a prudkým a náhlým poklesem poptávky po barevných televizních obrazovkách ve Společenství. To se projevilo nárůstem jednotkových výrobních nákladů a dalším snížením cen. Tento silný pokles se časově naprosto shoduje s rostoucím pronikáním technologie plochých panelů.
(116)
Nebylo tudíž možno zjistit, že by podstatnou újmu způsobily samotné dumpingové dovozy. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly přezkoumány jiné činitele a újmu bylo možno velkou měrou přičíst účinkům náhlého a silného poklesu poptávky a větší dostupnosti technologie plochých panelů za konkurenceschopné ceny.
F. NÁVRH NA ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ BEZ OPATŘENÍ
(117)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v 105. až 114. bodu odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že nebylo možno dostatečně prokázat příčinnou souvislost mezi újmou, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena, a dumpingovými dovozy, se Komise domnívá, že toto antidumpingové řízení by mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu barevných televizních obrazovek, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99, pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska, se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. listopadu 2006.
BESCHLUSS DER KOMMISSION
vom 15. November 2006
zur Einstellung des Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte mit Ursprung in der Volksrepublik China, der Republik Korea, Malaysia und Thailand
(2006/781/EG)
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 9,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung des Verfahrens
(1)
Am 11. Januar 2006 veröffentlichte die Kommission im Amtsblatt der Europäischen Union (2) eine Bekanntmachung über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens (nachstehend „Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung“ genannt) gemäß Artikel 5 der Grundverordnung betreffend die Einfuhren von Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte (nachstehend „CPT“ genannt) mit Ursprung in der Volksrepublik China („VR China“), der Republik Korea („Korea“), Malaysia und Thailand (nachstehend „betroffene Länder“ genannt) in die Gemeinschaft.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 29. November 2005 von der „Taskforce against unfair business in Europe“ (TUBE, nachstehend „Antragsteller“ genannt) im Namen von zwei Herstellern (AB Ekranas („Ekranas“) und Ecimex Group A.S. („Ecimex“)) gestellt wurde, auf die ein wesentlicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von CPT entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei CPT mit Ursprung in den betroffenen Ländern und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung; die Beweise wurden als ausreichend angesehen, um die Einleitung eines Verfahrens zu rechtfertigen.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, die im Antrag genannten Gemeinschaftshersteller, andere ihr bekannte Gemeinschaftshersteller, die Behörden der betroffenen Ausfuhrländer, die ausführenden Hersteller, die Einführer, die Verwender und die bekanntermaßen betroffenen Verbände offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Interessierte Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Die antragstellenden Hersteller, andere Gemeinschaftshersteller, ausführende Hersteller, Einführer und Verwender nahmen Stellung. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Da von einer großen Zahl ausführender Hersteller in der VR China ausgegangen wurde, wurde in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung für die Untersuchung von Dumping gemäß Artikel 17 der Grundverordnung die Auswahl einer Stichprobe erwogen.
(6)
Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobeverfahrens unter den ausführenden Herstellern in der VR China entscheiden und gegebenenfalls Stichproben bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in der VR China aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Untersuchungszeitraum (1. Januar bis 31. Dezember 2005) die in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung aufgeführten grundlegenden Informationen über ihre Tätigkeiten in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln.
(7)
Lediglich zwei ausführende Hersteller aus der VR China meldeten sich und übermittelten fristgerecht die angeforderten Informationen. Unter diesen Umständen beschloss die Kommission, dass die Bildung einer Stichprobe unter den ausführenden Herstellern in der VR China nicht notwendig war.
(8)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China, sofern sie es wünschten, Anträge auf Marktwirtschaftsbehandlung (nachstehend „MWB“ abgekürzt) bzw. individuelle Behandlung (nachstehend „IB“ abgekürzt) stellen konnten, sandte die Kommission darüber hinaus allen bekanntermaßen betroffenen chinesischen Unternehmen sowie den chinesischen Behörden entsprechende Antragsformulare zu. Zwei ausführende Hersteller in der VR China beantragten MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung.
(9)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen übrigen Unternehmen, die sich innerhalb der in der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung gesetzten Fristen meldeten, Fragebogen zu. Den Fragebogen beantworteten zwei ausführende Hersteller in der VR China, jeweils ein ausführender Hersteller in Korea, Malaysia und Thailand, ein mit einem der chinesischen Ausführer und dem koreanischen Ausführer verbundener Einführer in der Gemeinschaft, ein mit einem chinesischen Hersteller verbundener Händler mit Sitz in einem anderen als dem betroffenen Land oder der Gemeinschaft, drei Hersteller in der Gemeinschaft und ein unabhängiger Verwender in der Gemeinschaft.
(10)
Die Kommission holte alle für die vorläufige Feststellung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Interesses der Gemeinschaft als erforderlich erachteten Informationen ein und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Gemeinschaftshersteller
-
AB Ekranas, Panevezys, Litauen und das mit diesem Hersteller verbundene Unternehmen Farimex S.A., Genf, Schweiz,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen, („Thomson“);
b)
ausführende Hersteller in der VR China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, und der mit diesem Unternehmen verbundene Hersteller LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha;
c)
ausführender Hersteller in Korea
-
LG. Philips Displays Korea Co., Ltd, Seoul;
d)
ausführender Hersteller in Malaysia
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
ausführender Hersteller in Thailand
-
CRT Display Technology Co., Ltd, Rayong und der mit diesem Unternehmen verbundene Hersteller Thai CRT Co., Ltd, Chonburi;
f)
verbundener Einführer in der Gemeinschaft
-
LG. Philips Displays Netherlands B.V. (Niederlande).
3. Untersuchungszeitraum
(11)
Die Dumping- und die Schadensuntersuchung betrafen den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum 31. Dezember 2005 (nachstehend „Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“ genannt). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2002 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums (nachstehend „Bezugszeitraum“ genannt).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(12)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte (CPT) aller Bildschirmdiagonalen, einschließlich Kathodenstrahlröhren für Videomonitore, mit Ursprung in der VR China, Korea, Malaysia und Thailand (nachstehend „betroffene Ware“ genannt), die derzeit den KN-Codes 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 und 8540 11 99 zugeordnet werden.
(13)
Die betroffene Ware kann einen Bildschirm-Diagonaldurchmesser (aktiver Teil der Bildröhre gemessen in einer geraden Linie) beliebiger Größe haben, wobei auch das Verhältnis von Bildschirmbreite zu Bildschirmhöhe beliebig ist. Der „Pitch“ (d. h. der Abstand zwischen zwei Linien derselben Farbe in der Bildschirmmitte) beträgt mindestens 0,4 mm. Die betroffene Ware kann darüber hinaus anhand der Flachheit ihrer Röhren bestimmt werden: klassische Bildröhre (bulb), einschließlich Semi-Flat-/Full-Square-Bildröhre, Flachröhre und Real-Flat- oder Flat-Slim-Bildröhre. Sie können mit einer Frequenz von 50, 60 oder 100 Hz betrieben werden. Diese Ware wird vor allem, jedoch nicht ausschließlich, in Farbfernsehgeräten verwendet.
(14)
Die betroffene Ware wird allgemein entsprechend dem Diagonaldurchmesser des Bildschirms als Röhre von 14, 15, 20 Zoll oder mehr vertrieben. In der Regel wird sie als vollständige Röhre auf den Markt gebracht, was auch für die antragstellenden Gemeinschaftshersteller gilt. Einige ausführende Hersteller verkauften die CPT allerdings vor ihrer endgültigen Fertigstellung, d. h. eine oder mehrere Komponenten, meist die Ablenkspule, fehlten. In diesen Fällen spricht man von „nackten“ Röhren. Die Untersuchung ergab, dass die grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften dieser Röhren bereits den wesentlichen Eigenschaften einer vollständigen CPT entsprechen. Daher sind diese Röhren und die vollständigen CPT als eine einzige Ware anzusehen.
2. Gleichartige Ware
(15)
Zwischen den grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Verwendungen der betroffenen Ware und den in der VR China, Korea, Thailand und Malaysia (das auch als Vergleichsland diente) hergestellten und auf den jeweiligen Inlandsmärkten verkauften CPT sowie den vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten und in der Gemeinschaft verkauften CPT wurden keine Unterschiede festgestellt.
(16)
Daher handelt es sich bei ihnen um gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
C. DUMPING
1. Marktwirtschaftsbehandlung (MWB)
(17)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert in Antidumpinguntersuchungen betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, gemäß Artikel 2 Absätze 1 bis 6 der Grundverordnung ermittelt. Rein informationshalber folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Unternehmensentscheidungen werden auf der Grundlage von Marktsignalen und ohne nennenswerten staatlichen Einfluss getroffen, und die Kosten beruhen auf Marktwerten;
-
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird;
-
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nicht marktwirtschaftlichen Systems;
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit;
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(18)
Zwei ausführende Hersteller in der VR China stellten einen Antrag auf MWB gemäß Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung und füllten das MWB-Antragsformular für ausführende Hersteller fristgerecht aus. Darüber hinaus reichte ein mit einem der ausführenden Hersteller verbundenes und an der Produktion der betroffenen Ware beteiligtes Unternehmen in der VR China ein MWB-Antragsformular ein. Die Kommission prüfte entsprechend ihrer gängigen Praxis, ob eine Gruppe verbundener Unternehmen als Ganzes die MWB-Anforderungen erfüllt. Für diese drei Unternehmen holte die Kommission alle für notwendig erachteten Informationen ein und prüfte die im MWB-Antragsformular enthaltenen Angaben bei einem Kontrollbesuch vor Ort.
(19)
Die Untersuchung ergab, dass alle Unternehmen, die MWB beantragt hatten, die entsprechenden Voraussetzungen erfüllten.
(20)
Die beiden ausführenden Hersteller in der VR China, denen eine MWB gewährt wurde, sind:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd, Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, NanJing, und der mit diesem Unternehmen verbundene Hersteller LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd, Changsha.
2. Normalwert
2.1 Allgemeine Methode
(21)
Die im Folgenden dargestellte Methode wurde bei allen ausführenden Herstellern in Korea, Thailand und Malaysia sowie bei denjenigen Herstellern in der VR China angewandt, denen eine MWB gewährt wurde. In den Dumpingfeststellungen zu den einzelnen Ländern wird deshalb nur auf die landesspezifischen Einzelheiten eingegangen.
2.1.1 Allgemeine Repräsentativität
(22)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung für jeden Einzelnen der betroffenen ausführenden Hersteller, ob die Inlandsverkäufe der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob die verkauften Gesamtmengen 5 % oder mehr der zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Gesamtmengen der betroffenen Ware entsprachen.
2.1.2 Typenspezifischer Vergleich
(23)
Anschließend ermittelte die Kommission die von den ausführenden Herstellern mit repräsentativen Inlandsverkäufen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typen der betroffenen Ware, die mit den zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Typen identisch oder direkt vergleichbar waren. Dazu wurden folgende Kriterien herangezogen: der Diagonaldurchmesser des sichtbaren Bildschirms in „Zoll“, das Verhältnis Breite/Höhe, der Röhrentyp (Bulb, Flat oder Flat-Slim), die Pitch-Größe in Millimeter und die Frequenz.
2.1.3 Repräsentativität je Warentyp
(24)
Für jeden von den ausführenden Herstellern auf dem jeweiligen Inlandsmarkt verkauften Warentyp, der den Feststellungen zufolge mit dem zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Typ direkt vergleichbar war, wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung hinreichend repräsentativ waren. Davon wurde ausgegangen, wenn ein bestimmter Warentyp auf dem Inlandsmarkt im UZ insgesamt in Mengen an unabhängige Abnehmer verkauft wurde, die 5 % oder mehr der zur Ausfuhr in die Gemeinschaft verkauften Mengen des vergleichbaren Typs entsprachen.
2.1.4 Normaler Handelsverkehr
(25)
Danach prüfte die Kommission für jeden ausführenden Hersteller in jedem Ausfuhrland, ob die jeweiligen repräsentativen Inlandsverkäufe der einzelnen Warentypen als Verkäufe im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten.
(26)
Hierzu wurde für jeden im UZ ausgeführten Warentyp der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer ermittelt.
(27)
In den Fällen, in denen das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe des Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Typs unter den Produktionskosten lag, stützte sich der Normalwert auf den tatsächlichen Inlandspreis, der ausschließlich als gewogener Durchschnitt der gewinnbringenden Verkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde, sofern auf diese Verkäufe 10 % oder mehr der gesamten Verkaufsmenge für diesen Warentyp entfielen.
(28)
Machten die gewinnbringenden Verkäufe bei einem Warentyp weniger als 10 % der gesamten Verkaufsmenge aus, wurde die Auffassung vertreten, dass die Verkaufsmengen dieses Typs nicht ausreichten, um den Inlandspreis als angemessene Grundlage für die Ermittlung des Normalwertes heranziehen zu können.
(29)
In den Fällen, in denen die Inlandspreise eines bestimmten von einem ausführenden Hersteller verkauften Warentyps nicht zur Ermittlung des Normalwerts herangezogen werden konnten, musste eine andere Methode angewandt werden. In diesen Fällen ermittelte die Kommission gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung den Normalwert rechnerisch.
(30)
Zur rechnerischen Ermittlung der Normalwerts gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung für die kooperierenden ausführenden Hersteller wurden zu ihren durchschnittlichen Herstellkosten im UZ die Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und die gewogenen durchschnittlichen Gewinne, die sie bei ihren Inlandsverkäufen der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr im UZ verzeichneten, hinzuaddiert. Soweit erforderlich wurden die angegebenen Herstell- und VVG-Kosten berichtigt, bevor sie bei der Prüfung der Frage, ob die Verkäufe im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, und bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwertes zugrunde gelegt wurden.
2.2 VR China
2.2.1 Unternehmen, denen MWB gewährt wurde
(31)
Da beiden kooperierenden ausführenden Herstellern in der VR China MWB gewährt wurde, wurde der Normalwert für beide Unternehmen gemäß der unter den Randnummern 21 bis 30 beschriebenen Methode ermittelt, wobei die Angaben dieser Hersteller zu ihren Inlandspreisen und ihren Produktionskosten für die betroffene Ware zugrunde gelegt wurden. Da die Unternehmen für alle Warentypen hinreichende Inlandsverkäufe im normalen Handelsverkehr aufwiesen, konnte der Normalwert auf die tatsächlichen Inlandspreise gestützt werden. Für einen der ausführenden Hersteller mit einem verbundenen Hersteller wurden zur Ermittlung des Normalwerts die konsolidierten Daten zu den Inlandspreisen und den Produktionskosten beider Unternehmen herangezogen.
2.2.2 Vergleichsland
(32)
Gemäß Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung muss im Falle von Ländern im Übergang zur Marktwirtschaft der Normalwert für Unternehmen, denen keine MWB gewährt wurde, anhand der Preise oder des rechnerisch ermittelten Wertes in einem Vergleichsland ermittelt werden.
(33)
In der Bekanntmachung über die Verfahrenseinleitung hatte die Kommission ihre Absicht mitgeteilt, Malaysia als Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China heranzuziehen. Die interessierten Parteien wurden zu einer diesbezüglichen Stellungnahme aufgefordert.
(34)
Keine der interessierten Parteien erhob Einwände gegen die Wahl von Malaysia als Vergleichsland.
(35)
Aus den genannten Gründen und unter Berücksichtigung der Tatsache, dass Malaysia ein repräsentativer Wettbewerbsmarkt ist, wurde der Schluss gezogen, dass Malaysia ein geeignetes Vergleichsland im Sinne des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung darstellt.
2.3 Korea, Malaysia, Thailand
(36)
Für den einzigen kooperierenden ausführenden Hersteller in jedem der oben genannten Länder wurde der Normalwert nach der unter den Randnummern 21 bis 30 beschriebenen Methode ermittelt. Für den malaysischen Hersteller konnte der Normalwert auf die tatsächlichen Inlandspreise gestützt werden, da das Unternehmen für alle Warentypen hinreichende Inlandsverkäufe im normalen Handelsverkehr aufwies. Für den koreanischen Hersteller wurde der Normalwert für einen von insgesamt zwei in die Gemeinschaft ausgeführten Warentypen rechnerisch ermittelt, und für den thailändischen Hersteller für seinen einzigen Warentyp. Für den kooperierenden ausführenden Hersteller in Thailand wurden zur Ermittlung des Normalwerts die konsolidierten Daten zu den Inlandspreisen und den Produktionskosten dieses Unternehmens und des mit ihm verbundenen Herstellers herangezogen, da die Geschäftsbereiche der beiden Unternehmen in Bezug auf die betroffene Ware vollständig miteinander verschmolzen sind. Für einen der ausführenden Hersteller mit einem verbundenen Hersteller wurden zur Ermittlung des Normalwerts die konsolidierten Daten zu den Inlandspreisen und den Produktionskosten beider Unternehmen herangezogen.
3. Ausfuhrpreis
(37)
Ausfuhrverkäufe an verbundene Endabnehmer (Hersteller von Farbfernsehempfangsgeräten) in der Gemeinschaft wurden bei der Berechnung der Dumpingspannen nicht berücksichtigt, da das von den Endabnehmern hergestellte Produkt nicht Gegenstand der Untersuchung war. Die entsprechenden Verkaufsmengen waren relativ gering (knapp über 10 % der Gesamtausfuhren der betroffenen Unternehmen in die EU), und die Verkäufe an unabhängige Abnehmer wurden als repräsentativ erachtet.
(38)
Für Ausfuhren der betroffenen Ware, die an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft gingen, wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise berechnet.
(39)
Für Verkäufe, die über einen verbundenen Einführer abgewickelt wurden, wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand der Preise ermittelt, zu denen die eingeführte Ware erstmals an einen unabhängigen Abnehmer weiterverkauft wurde. In diesen Fällen wurden Berichtigungen für alle zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf entstandenen Kosten, einschließlich VVG-Kosten, und für Gewinne vorgenommen.
(40)
Wurden die Ausfuhren über einen verbundenen Händler außerhalb der Gemeinschaft abgewickelt, wurde der Ausfuhrpreis anhand des Weiterverkaufspreises ermittelt, der dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Gemeinschaft in Rechnung gestellt wurde.
3.1 VR China
(41)
Ein ausführender Hersteller in der VR China verkaufte die betroffene Ware entweder direkt an unabhängige Einführer in der Gemeinschaft oder über zwei verbundene Unternehmen in der Gemeinschaft. Der andere ausführende Hersteller verkaufte die betroffene Ware ausschließlich über sein verbundenes Unternehmen mit Sitz außerhalb der Gemeinschaft an unabhängige Einführer in der Gemeinschaft.
(42)
Eines der mit dem ersten ausführenden Hersteller verbundenen Unternehmen arbeitete an der Untersuchung insofern nicht mit, als es den Fragebogen für verbundene Unternehmen, die am Verkauf und dem Marketing der betroffenen Ware in der Gemeinschaft beteiligt sind, nicht ausfüllte. Der ausführende Hersteller brachte vor, die Verkäufe über dieses Unternehmen sollten nicht als über ein verbundenes Unternehmen abgewickelte Verkäufe angesehen werden, da zwischen den betreffenden Unternehmen de facto keine Geschäftsverbindung mehr bestehe. Zumindest im UZ bestand jedoch eine rechtliche Verbundenheit im Sinne von Artikel 143 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (3), da beide Unternehmen letztlich eine gemeinsame Muttergesellschaft haben. Da der betroffene ausführende Hersteller offensichtlich nur zum Teil zur Mitarbeit bereit war, unterrichtete ihn die Kommission über die Folgen der mangelnden Bereitschaft zur Mitarbeit und traf die Feststellung zum Ausfuhrpreis für die über dieses nicht zur Mitarbeit bereite Unternehmen abgewickelten Verkäufe gemäß Artikel 18 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Fakten.
(43)
Für den Fall, dass die betroffenen Unternehmen als verbunden angesehen würden, beantragte der ausführende Hersteller außerdem, die über das nicht zur Mitarbeit bereite verbundene Unternehmen abgewickelten Verkäufe an den Endabnehmer ebenfalls als Verkäufe über ein verbundenes Unternehmen zu betrachten und folglich bei der Berechnung der Dumpingspanne nicht zu berücksichtigen; als Grund führte er die vertraglichen Exklusivvereinbarungen zwischen dem Endabnehmer und der Muttergesellschaft des ausführenden Herstellers an. Da jedoch die Bedingungen nach Artikel 143 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 nicht erfüllt waren, wurden die Verkäufe an den betroffenen Endabnehmer als Verkäufe an einen unabhängigen Abnehmer angesehen. Die Weiterverkaufspreise für diesen ersten unabhängigen Abnehmer wurden ermittelt, indem zum Verrechnungspreis die Handelsspanne addiert wurde, die für den kooperierenden verbundenen Einführer ermittelt wurde. Um den Ausfuhrpreis frei Grenze der Gemeinschaft zu ermitteln, wurden anschließend die Berichtigungen, die im Falle des kooperierenden Einführers vorgenommen wurden (zwischen Einfuhr und Weiterverkauf entstandene Kosten, VVG-Kosten und eine angemessene Gewinnspanne) auf den nach dem oben genannten Verfahren berechneten Weiterverkaufspreis angewandt.
(44)
Da keine unabhängigen Einführer zur Mitarbeit bereit waren und da CPT demselben Braunwarensektor zugerechnet werden wie Farbfernsehempfangsgeräte, wurde es als angemessen erachtet, in diesem Fall die Gewinnspanne von 5 % heranzuziehen, die beim Antidumpingverfahren für Farbfernsehgeräte angewandt wurde (4).
3.2 Korea
(45)
Der einzige kooperierende ausführende Hersteller führte die betroffene Ware über einen verbundenen Einführer in die Gemeinschaft aus. Dementsprechend wurde der Ausfuhrpreis auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises an unabhängige Abnehmer berechnet.
(46)
Für die Berichtigung wurde die unter Randnummer 44 angegebene Gewinnspanne herangezogen.
3.3 Malaysia, Thailand
(47)
Die betroffene Ware wurde von beiden kooperierenden ausführenden Herstellern an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft ausgeführt. Dementsprechend wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
4. Vergleich
(48)
Normalwert und Ausfuhrpreise wurden auf der Stufe ab Werk und auf derselben Handelsstufe miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs der Normalwerte mit den Ausfuhrpreisen wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Unterschiede, die die Preise und die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussen, vorgenommen.
(49)
Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, für alle untersuchten ausführenden Hersteller Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten, Provisionen und Kundendienstkosten (Garantie) gewährt.
(50)
Ein ausführender Hersteller in der VR China und der einzige kooperierende ausführende Hersteller in Korea beantragten eine Berichtigung für Währungsumrechnungen gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe j der Grundverordnung. Da die jeweiligen Landeswährungen (CNY bzw. KRW) im UZ gegenüber dem Euro an Wert verloren hätten, solle der in Rechnung gestellte Euro-Betrag für die Ausfuhrverkäufe in die Gemeinschaft entsprechend berichtigt werden. Es stellte sich jedoch heraus, dass entgegen dieser Behauptung beide Währungen im UZ gegenüber dem Euro an Wert zugelegt hatten. Daher wurde der Antrag als irrelevant zurückgewiesen.
(51)
Dieselben ausführenden Hersteller beantragten eine Berichtigung hinsichtlich der Handelsstufe gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe d Ziffer ii der Grundverordnung. Als Begründung gaben sie an, ihre Ausfuhrverkäufe in die Gemeinschaft gingen an Händler, während sie im Inland die betroffene Ware an Endabnehmer verkauften. Diesbezüglich wurde festgestellt, dass auf beiden Märkten der erste unabhängige Abnehmer ein Endabnehmer war. Aus diesem Grund wurde der Antrag als unbegründet zurückgewiesen.
(52)
Dieselben kooperierenden ausführenden Hersteller beantragten eine Berichtigung aufgrund anderer Faktoren gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe k der Grundverordnung. Die Unternehmen brachten vor, der starke Preisverfall bei CPT aufgrund der Konkurrenz durch Flachbildschirme im UZ habe sich unterschiedlich auf ihre Inlands- und Ausfuhrpreise ausgewirkt. Dies sei darauf zurückzuführen, dass sich die Verkäufe auf dem Inlandsmarkt gleichmäßig über den gesamten UZ verteilten, während sich die Ausfuhren auf einen bestimmten Abschnitt des UZ konzentriert hätten. Dieses Vorbringen wurde jedoch zurückgewiesen, da nicht nachgewiesen wurde, dass die Vergleichbarkeit der Preise aufgrund dieser Tatsache beeinträchtigt war und da ebenso wenig belegt wurde, dass die Abnehmer auf dem Inlandsmarkt deswegen konstant andere Preise zahlten.
(53)
Berichtigungen nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe b der Grundverordnung wurden auch hinsichtlich der chinesischen MwSt.-Rückerstattung vorgenommen, da bei Auslandsverkäufen ein geringerer Mehrwertsteuerbetrag erstattet wurde als bei Inlandsverkäufen.
(54)
Bei einem ausführenden Hersteller in der VR China, der die Waren über seinen außerhalb der Gemeinschaft ansässigen verbundenen Händler ausführte, wurde gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i eine Berichtigung des Ausfuhrpreises vorgenommen, da dieser Händler wie ein Handelsvertreter auf Kommissionsbasis arbeitete. Diese Berichtigung betrug 2 %, da dies als Wert angesehen wurde, der die Provisionen für unabhängige Agenten/Vermittler beim Handel mit der betroffenen Ware angemessen wiedergibt.
5. Dumpingspanne
5.1 Individuelle Dumpingspannen
(55)
Gemäß Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurden bei allen untersuchten ausführenden Herstellern die Dumpingspannen je Warentyp auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt, die wiederum auf die vorstehend dargelegte Weise bestimmt worden waren.
(56)
Üblicherweise legt die Kommission für verbundene ausführende Hersteller bzw. Hersteller ein und derselben Unternehmensgruppe lediglich eine auf den individuellen Dumpingspannen basierende gewogene durchschnittliche Dumpingspanne fest. Es wird insbesondere deshalb so vorgegangen, weil die Berechnung individueller Zollsätze einer Umgehung der Antidumpingmaßnahmen Vorschub leisten und diese dadurch unwirksam machen könnte, dass verbundene ausführende Hersteller ihre Ausfuhren in die Gemeinschaft über das Unternehmen mit der niedrigsten individuellen Dumpingspanne verkaufen.
(57)
Gemäß dieser Vorgehensweise wurde für die kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China, die zu derselben Unternehmensgruppe gehören, nämlich Hua Fei Colour Display Systems Co. Ltd und dessen verbundenen Hersteller LG. Philips Shuguang Electronic Co. Ltd eine einzige Dumpingspanne festgelegt. Desgleichen wurde auch für die zu einer Unternehmensgruppe gehörenden thailändischen kooperierenden ausführenden Hersteller, CRT Display Technology Co., Ltd sowie für dessen verbundenen Hersteller Thai CRT Co., Ltd, eine einzige Dumpingspanne festgelegt.
5.2 Landesweite Dumpingspannen
(58)
Für diejenigen ausführenden Hersteller, die weder den Fragebogen der Kommission beantwortet noch sich selbst gemeldet hatten, wurde die Dumpingspanne gemäß Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung auf der Grundlage der verfügbaren Informationen ermittelt.
(59)
Zur Ermittlung der landesweiten Dumpingspanne für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller wurde zunächst der Umfang der Nicht-Kooperation ermittelt. Zu diesem Zweck wurden die Angaben der kooperierenden ausführenden Hersteller über das Volumen der Ausfuhren in die Gemeinschaft mit den entsprechenden Eurostat-Einfuhrstatistiken verglichen.
(60)
Im Falle von Malaysia und Thailand, bei denen das Niveau der Mitarbeit niedrig war, d. h. unter 80 % lag, wurde es als angemessen angesehen, eine Dumpingspanne für die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller festzulegen, die die höchste Dumpingspanne für die kooperierenden ausführenden Hersteller überstieg. Es gibt nämlich Grund zu der Annahme, dass das niedrige Niveau der Mitarbeit darauf zurückzuführen ist, dass die nicht kooperierenden ausführenden Hersteller in dem von der Untersuchung betroffenen Land im Allgemeinen in stärkerem Maße gedumpt hatten als die kooperierenden ausführenden Hersteller. Abgesehen davon, dass Nichtmitarbeit nicht belohnt werden sollte, gab es keine Hinweise darauf, dass die nicht kooperierenden Unternehmen in geringerem Umfang gedumpt hatten. Den Dumpingspannen wurde mithin die höchste für repräsentative Warentypen eines kooperierenden Herstellers in den betroffenen Ländern ermittelte Dumpingspanne zugrunde gelegt, bzw. die höchste für repräsentative Geschäftsvorgänge des kooperierenden Herstellers in dem jeweiligen Land ermittelte Dumpingspanne.
(61)
Im Falle der Republik Korea lässt die extrem schwache Mitarbeit, d. h. lediglich 2 % des gesamten Ausfuhrvolumens, wenn man Eurostat-Daten zugrunde legt, auf eine vorsätzliche Nichtmitarbeit der großen ausführenden Hersteller schließen. Angesichts dieser besonderen Lage und des Fehlens weiterer sachdienlicher Informationen wurde es als angemessen angesehen, die Dumpingspanne für die nicht kooperierenden Unternehmen auf 15 % festzulegen, der Höhe, die im Antrag für einen repräsentativen Warentyp angegeben worden war. Die Höhe der im Antrag genannten Dumpingspanne wurde anhand der veröffentlichten Preislisten und der Eurostat-Daten geprüft.
(62)
Im Falle der VR China war das Niveau der Mitarbeit sehr hoch; die von den kooperierenden ausführenden Herstellern angegebenen Mengen der Ausfuhren in die Gemeinschaft im UZ überstiegen die Eurostat-Daten über die Einfuhrvolumen; es gab daher keinen Grund zu der Annahme, dass irgendein ausführender Hersteller absichtlich nicht an der Untersuchung teilnahm. Um zwischen den kooperierenden ausführenden Herstellern in China, denen allen eine MWB gewährt worden war, und möglichen anderen chinesischen ausführenden Herstellern, die nicht an der Untersuchung teilnahmen, zu unterscheiden, wurde es als angemessen betrachtet, die landesweite Dumpingspanne für die VR China anhand eines Vergleichs festzulegen zwischen den Ausfuhrpreisen der meistverkauften repräsentativen Warentypen (nach Angaben von Eurostat) und dem Normalwert derselben Warentypen im Vergleichsland.
(63)
Die Dumpingspannen betragen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
a)
Volksrepublik China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd und LG. Philips Shuguang Electronic Co., Ltd
25,5 %
-
alle übrigen Unternehmen
28,3 %
b)
Republik Korea
-
LG. Philips Displays Korea Co., Ltd
0 %
-
alle übrigen Unternehmen
15,0 %
c)
Malaysia
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
alle übrigen Unternehmen
14,5 %
d)
Thailand
-
Thai CRT Co., Ltd und CRT Display Technology Co., Ltd
41,4 %
-
alle übrigen Unternehmen
47,2 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Gemeinschaftsproduktion und Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(64)
Im UZ wurde die gleichartige Ware von sieben Gemeinschaftsherstellern hergestellt. Vier dieser Hersteller sind jedoch mit Ausführern in den betroffenen Ländern verbunden. Diese vier Unternehmen könnten daher aufgrund ihrer Beziehung zu den Ausführern vor den negativen Folgen des schädigenden Dumpings geschützt sein. Dies kann auch daraus geschlossen werden, dass diese Hersteller an dem Verfahren nicht mitarbeiteten. Die Kommission sah es daher als berechtigt an, ihre Produktion aus der Gemeinschaftsproduktion herauszurechnen und die Unternehmen selbst aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auszuklammern. Zwei dieser vier Hersteller haben zudem ihre Produktion nach dem UZ endgültig eingestellt.
(65)
Mithin bildet die Produktion der drei Hersteller Ekranas, Ecimex und Thomson die gesamte Gemeinschaftsproduktion im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 der Grundverordnung.
(66)
Wie unter Randnummer 2 ausgeführt, wurde der Antrag von den beiden Gemeinschaftsherstellern Ekranas und Ecimex eingereicht. Auf diese Antragsteller entfiel den Untersuchungsergebnissen zufolge ein wesentlicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion der betroffenen Ware, in diesem Fall über 40 %.
(67)
Die beiden Antragsteller, die die gleichartige Ware im UZ produzierten, stellten ihre Produktion ein und meldeten im ersten Halbjahr 2006 Konkurs an. Da die Konkursverfahren noch nicht abgeschlossen sind, ist noch unklar, ob Ekranas und Ecimex die Produktion von CPT wieder aufnehmen. Nach Einleitung des Verfahrens teilte Thomson der Kommission mit, dass es den Antrag von TUBE unterstütze, und arbeitete in vollem Umfang an der Untersuchung mit. Solange noch nicht feststeht, ob Ekranas und Ecimex ihren Betrieb endgültig einstellen, werden die beiden Unternehmen dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weiterhin zugerechnet; Ekranas, Ecimex und Thomson bilden daher den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung und werden nachfolgend als „Wirtschaftszweig der Gemeinschaft“ bezeichnet.
2. Gemeinschaftsverbrauch
(68)
Der Gemeinschaftsverbrauch wurde ermittelt anhand der Verkaufsmengen der vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt, der von anderen Herstellern angegebenen Verkaufsmengen und der Eurostat-Daten über die Einfuhrmengen.
(69)
Von 2002 bis zum UZ schrumpfte der Gemeinschaftsmarkt für die betroffene Ware um rund 14 %. Der Gemeinschaftsverbrauch betrug rund 9,5 Millionen Stück im Jahr 2002 und rund 8,2 Millionen Stück im UZ. Im Einzelnen fiel er 2003 um 2 %, stieg 2004 um 7 Prozentpunkte an, um im UZ plötzlich um 20 Prozentpunkte abzufallen.
2002
2003
2004
UZ
Gemeinschaftsverbrauch insgesamt (in Stück)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen erhob der Antragsteller Einwände gegen die von der Kommission bei der Berechnung des Verbrauchs verwendete Methodik. Im Einzelnen bemängelte er, dass i) den Angaben unter Randnummer 64 zufolge alle Verkäufe von Gemeinschaftsherstellern, die mit Ausführern in den betroffenen Ländern verbunden sind, bei der Berechnung des Verbrauchs und bei der Schadensanalyse offensichtlich ausgeklammert wurden, und dass ii) bestimmte Mengen von unternehmensinternen Verkäufen, die einer der drei unter Randnummer 67 genannten Gemeinschaftshersteller getätigt hatte, bei der Berechnung des Verbrauchs unkorrekter Weise nicht berücksichtigt wurden.
(71)
Zu Einwand i ist anzumerken, dass sich Randnummer 64 lediglich auf die Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und die Ermittlung der gesamten Gemeinschaftsproduktion im Sinne von Artikel 4 Absatz 1 der Grundverordnung und nicht auf die Berechnung des gesamten Gemeinschaftsverbrauchs bezieht. Zur Ermittlung des Gemeinschaftsverbrauchs wurden die Verkäufe derjenigen Hersteller, die bei der Definition und der Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ausgeklammert worden waren, sehr wohl berücksichtigt. Diese Tatsache geht auch aus Randnummer 68 sowie aus einer gegenüber dem Antragsteller offen gelegten Information hervor, wonach sich die fragliche Verkaufsmenge im UZ auf rund 3 Mio. Stück belief. Bei der Ermittlung des Verbrauchs wurden also die Verkäufe aller Hersteller in der Gemeinschaft berücksichtigt, die nach Kenntnis des Antragstellers und der Kommission von 2002 bis zum UZ tätig waren. Dagegen mussten Hersteller, die von der Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gemäß Artikel 4 Absatz 1 der Grundverordnung ausgeschlossen waren, auch bei der Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ausgeklammert werden. Einwand i wird daher zurückgewiesen.
(72)
Einwand ii trifft insofern zu, als die Kommission tatsächlich bestimmte Verkaufsmengen aus der Berechnung des Verbrauchs und aus der Analyse einiger wichtiger Schadensindikatoren wie Verkaufsmenge, Preise, Marktanteil und Rentabilität herausgerechnet hat, da sie als unternehmensinterne Verkäufe eingestuft wurden. Es entspricht einer langjährigen Praxis der Kommission, diese Verkäufe von Verkäufen auf dem offenen Markt zu trennen, da letztere dem Wettbewerb des offenen Marktes ausgesetzt sind (5), während unternehmensinterne Verkäufe nicht mit auf dem freien Markt verkauften Produkten konkurrieren und daher von den gedumpten Einfuhren nicht betroffen sind. Im fraglichen Wirtschaftszweig erstreckt sich die Geschäftstätigkeit der meisten großen Hersteller der gleichartigen Ware (im Gegensatz zu den beiden Antragstellern) auch auf die nachgelagerte Industrie, insbesondere auf den Einbau der Röhren in Fernsehgeräte. So hat die Kommission beispielsweise die unternehmensinternen Verkäufe von Sony bei der Analyse nicht berücksichtigt, was vom Antragsteller befürwortet wurde. Dieselbe Methode wurde bei allen Gemeinschaftsherstellern angewandt, und zwar sowohl bei denjenigen, die zum Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zählen, als auch bei den unter Randnummer 64 genannten anderen Gemeinschaftsherstellern.
(73)
Zu den unter Einwand ii genannten Mengen an unternehmensinternen Verkäufen ist Folgendes anzumerken: Die Kommission stellte fest, dass die Röhrenfabrik, die heute als Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polen, firmiert, bis Juli 2004 zusammen mit der Fernsehfabrik von Zyrardow, Polen, als eine Rechtspersönlichkeit unter dem Firmennamen TMM Polska aufgetreten ist, die sich ihrerseits im vollständigen Besitz der Muttergesellschaft Thomson SA. befand. Gemäß der gängigen Praxis ging die Kommission davon aus, dass es sich bei dem Unternehmen um einen integrierten Hersteller handelt, und dass Lieferungen der gleichartigen Ware von der Röhrenfabrik in Piaseczno an die Fernsehfabrik in Zyrardow als unternehmensinterne Verkäufe zu Transferpreisen anzusehen sind. De facto hat der Antragsteller die Verkäufe zu Transferpreisen mit seiner Feststellung anerkannt, dass die Beziehung zwischen Thomson Display und Thomson's CTV display zwar die Preise, jedoch keinesfalls die Mengen beeinflusst haben könnte. Daher bekräftigt die Kommission, dass diese Transfers nicht als gleichartig mit Verkäufen auf dem freien Markt anzusehen sind.
(74)
Abschließend ist aus Gründen der Klarheit darauf hinzuweisen, dass sich, auch wenn diese unternehmensinternen Verkäufe beim Verbrauch zu berücksichtigen wären, lediglich die Gesamtmengen ändern würden (siehe folgende Tabelle). Der Trend jedoch, vor allem der massive Nachfrageeinbruch im UZ, wäre weitgehend identisch mit dem unter Randnummer 69 dargestellten Trend.
2002
2003
2004
UZ
Gemeinschaftsverbrauch insges. auf Grundlage der unternehmensinternen Verkäufe und der Verkäufe auf dem freien Markt (in Stück)
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Einfuhren aus den betroffenen Ländern
a) Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(75)
Die Kommission prüfte anhand der in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung genannten Kriterien, ob die Einfuhren aus den betroffenen Ländern kumulativ beurteilt werden sollten. Die Kommission überprüfte, ob i) die für jedes betroffene Land festgelegte Dumpingspanne über der Geringfügigkeitsschwelle nach Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung liegt und ii) die Wettbewerbsbedingungen für die eingeführte Ware und die gleichartige Gemeinschaftsware gleich sind.
(76)
Es sei zunächst darauf hingewiesen, dass die Angaben betreffend Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd und LG Philips Display Korea Co., Ltd, die beiden ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern, die die betroffene Ware nicht zu gedumpten Preisen ausgeführt haben, ordnungsgemäß von der folgenden Analyse, die sich ausschließlich auf gedumpte Einfuhren bezieht, ausgenommen wurden. Informationshalber sei erwähnt, dass die Einfuhrmengen der beiden genannten Hersteller im UZ äußerst gering waren und deutlich unter 1 % des Gemeinschaftsverbrauchs lagen.
(77)
Die für die einzelnen betroffenen Länder ermittelte Dumpingspanne lag über der in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung festgelegten Geringfügigkeitsschwelle, und das Volumen der gedumpten Einfuhren aus jedem Land war nicht unerheblich im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung (ihr Marktanteil lag je nach betroffenem Land im UZ zwischen 3,6 % bzw. 6,5 %). Die Wettbewerbsbedingungen für die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und für die gleichartige Gemeinschaftsware waren gleich. Belegt wurde diese Feststellung durch die Tatsache, dass die aus den betroffenen Ländern eingeführte betroffene Ware und die gleichartige, vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in der Gemeinschaft hergestellte und verkaufte Ware gleich waren, miteinander konkurrierten und über die gleichen Vertriebskanäle gehandelt wurden. Ferner waren die Einfuhrmengen aus allen betroffenen Ländern erheblich und entsprachen großen Marktanteilen.
(78)
Daher gelangte die Kommission zu der Auffassung, dass alle in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung niedergelegten Kriterien erfüllt waren und dass die Einfuhren aus den vier betroffenen Ländern somit kumulativ beurteilt werden sollten.
b) Menge
(79)
Die Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern betrug im UZ knapp 1,6 Millionen Stück, ungefähr so viel wie 2002. Hinter dieser augenscheinlichen Konstanz verbergen sich deutliche Schwankungen in den Jahren 2003, 2004 und im UZ. 2003 stiegen die Einfuhren um 44 %, im Jahr 2004 gingen sie um 3 Prozentpunkte und im UZ um weitere 44 Prozentpunkte zurück.
2002
2003
2004
UZ
Menge der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern (in Stück)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern (EUR/Stück)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Marktanteil
(80)
Der Marktanteil der Ausführer in den betroffenen Ländern stieg von 17 % im Jahr 2002 auf 19,4 % im UZ. Im Einzelnen stellt sich die Entwicklung wie folgt dar: 2003 vergrößerte sich der Marktanteil um fast 8 Prozentpunkte, im Jahr 2004 ging er um ca. 2 Prozentpunkte und im UZ um ca. weitere 3,5 Prozentpunkte zurück. Die Tatsache, dass der Marktanteil der Einfuhren aus den betroffenen Ländern im UZ höher war als 2002, obwohl die Einfuhrmengen im UZ geringer waren als 2002, lässt sich durch den unter Randnummer 69 beschriebenen Einbruch des Gemeinschaftsverbrauchs erklären.
d) Preise
i) Preisentwicklung
(81)
Von 2002 bis zum UZ fiel der Durchschnittspreis der Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern um 24 %. Im Einzelnen sank der Preis im Jahr 2003 um 15 % und 2004 um weitere 21 Prozentpunkte, bevor er im UZ wieder um 12 Prozentpunkte anzog.
ii) Preisunterbietung
(82)
Zur Ermittlung der Preisunterbietungsspannen für die einzelnen Modelle wurden die gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise der ausführenden Hersteller mit denjenigen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verglichen. Zu diesem Zweck wurden die Ab-Werk-Preise, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellte, den cif-Preisen frei Grenze der Gemeinschaft der kooperierenden ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern (berichtigt auf den Preis frei Bestimmungshafen) gegenübergestellt. Der Vergleich ergab, dass die Preise der im UZ in der Gemeinschaft verkauften betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern je nach Ausführer zwischen 37 % über (d.h. keine Preisunterbietung) und 13 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft lagen. Insgesamt war die Preisunterbietung sehr begrenzt. Gleichwohl weisen Eurostat-Daten darauf hin, dass in den Jahren vor dem UZ die Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erheblich niedriger waren als die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(83)
Gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine Bewertung aller wirtschaftlichen Faktoren und Indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum beeinflussten.
a) Produktion
(84)
Von 2002 bis zum UZ ging die Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 5 % zurück. Im Einzelnen stieg sie 2003 um 8 %, 2004 um weitere 12 Prozentpunkte und brach im UZ um 25 Prozentpunkte ein.
2002
2003
2004
UZ
Produktion (in Stück)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(85)
Die Produktionskapazität nahm im Bezugszeitraum kontinuierlich zu. Sie stieg 2003 um 4 %, 2004 um weitere 19 Prozentpunkte und im UZ schließlich noch einmal um 5 Prozentpunkte. Zurückzuführen ist dies auf eine Erweiterung der Anlagen.
2002
2003
2004
UZ
Produktionskapazität (in Stück)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Kapazitätsauslastung
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
Die Kapazitätsauslastung bewegte sich in den Jahren 2002 und 2003 zwischen 80 % und 85 %, fiel im UZ aber plötzlich auf 61 %.
c) Lagerbestände
(87)
Von 2002 bis zum UZ gab es große Schwankungen bei den Lagerbeständen an Fertigerzeugnissen. Aufgrund der guten Konjunktur, die 2002 und 2003 noch für dieses Erzeugnis herrschte, wurden die Lagerbestände zunächst radikal abgebaut, nahmen aber Ende 2004 wegen des plötzlichen Nachfrageeinbruchs wieder stark zu. Im UZ wurde die Produktion heruntergefahren nach unten korrigiert und die Lagerbestände pendelten sich auf einem akzeptablen Niveau ein.
2002
2003
2004
UZ
Endbestand (in Stück)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Verkaufsmengen
(88)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft aus eigener Produktion auf dem Gemeinschaftsmarkt an unabhängige Abnehmer stiegen 2003 zunächst um 6 % und 2004 um weitere 16 Prozentpunkte, gingen im UZ aber um 6 Prozentpunkte zurück. Insgesamt nahmen die Verkaufsmengen im Bezugszeitraum um 16 % zu. Die große Differenz zwischen den produzierten Mengen und den Inlandsverkäufen ist dadurch zu erklären, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft rund zwei Drittel seiner Produktion außerhalb der Gemeinschaft absetzt.
2002
2003
2004
UZ
Verkaufsmengen der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer (in Stück)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Marktanteil
(89)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nahm zwischen 2002 und dem UZ kontinuierlich zu, insgesamt um 10 Prozentpunkte. Konkret lag er 2002 bei fast 28 %, stieg 2003 auf 30 %, 2004 auf ca. 32 % und erreichte im UZ schließlich knapp 38 %. Der wachsende Marktanteil ist vor dem Hintergrund des unter Randnummer 69 beschriebenen zurückgehenden Gemeinschaftsverbrauchs zu sehen.
2002
2003
2004
UZ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Wachstum
(90)
Von 2002 bis zum UZ, als der Gemeinschaftsverbrauch um 14 % sank, stiegen die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt um 16 %. In diesem Zeitraum vergrößerte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seinen Marktanteil um rund 10 Prozentpunkte, während sich der Marktanteil der gedumpten Einfuhren um rund 2,4 Prozentpunkte erhöhte.
g) Beschäftigung
(91)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verringerte sich zwischen 2002 und dem UZ um 10 %. Von 2002 bis 2003 betrug dieser Rückgang 4 %, 2004 nahm die Beschäftigung dagegen um 6 Prozentpunkte zu, fiel aber im UZ, teilweise aufgrund des Produktionsrückgangs, wieder um 12 Prozentpunkte.
2002
2003
2004
UZ
Beschäftigung (in Personen)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivität
(92)
Die Produktivität im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, ausgedrückt als Output (Stückzahl) je Beschäftigten und Jahr, stieg 2003 um 12 %, legte 2004 um weitere 6 Prozentpunkte zu, bis sie im UZ wieder um 12 Prozentpunkte sank. Angesichts des plötzlichen Markteinbruchs im UZ wurde die Produktion unverzüglich gedrosselt, die Beschäftigtenzahlen wurden jedoch, wie allgemein zu beobachten ist, langsamer angepasst, was zu dem erwähnten Produktivitätsverlust führte.
2002
2003
2004
UZ
Produktivität (in Stück je Beschäftigten)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Löhne
(93)
Der Durchschnittslohn je Beschäftigten im UZ veränderte sich gegenüber dem Wert von 2002 kaum. Im Einzelnen sank er 2003 um 11 %, 2004 um weitere 2 Prozentpunkte und stieg dann im UZ nochmals um 14 Prozentpunkte.
2002
2003
2004
UZ
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in 1000 EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(94)
Die Stückpreise für Verkäufe der Gemeinschaftsproduktion an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt gingen von 2002 bis zum UZ kontinuierlich um insgesamt 42 % zurück. Im Einzelnen sanken die Preise 2003 um 25 %, 2004 um weitere 9 Prozentpunkte und im UZ nochmals um 8 Prozentpunkte. Die Untersuchung ergab, wenn überhaupt, eine geringfügige Unterbietung der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft durch die gedumpten Einfuhren. Bei bestimmten Modellen übertraf die Preisunterbietung die unter Randnummer 82 genannten durchschnittlichen Unterbietungsschwellen.
2002
2003
2004
UZ
Stückpreis auf dem Gemeinschaftsmarkt (EUR/Stück)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Rentabilität und Kapitalrendite (RoI)
(95)
Während des Bezugszeitraums nahm die Rentabilität der Verkäufe der Gemeinschaftsproduktion auf dem Gemeinschaftsmarkt, ausgedrückt in Prozent der Nettoverkäufe, ständig ab. Die Rentabilität sank von 24 % im Jahr 2002 auf rund 18 % 2003 und auf ca. 10 % im Jahr 2004. Im UZ fiel die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft mit 3,6 % ins Minus.
2002
2003
2004
UZ
Rentabilität der Gemeinschaftsverkäufe an unabhängige Abnehmer (in % der)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
RoI (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Die Entwicklung der Kapitalrendite (RoI), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte im Wesentlichen dem oben beschriebenen Rentabilitätstrend. Die Kapitalrendite sank von 17 % im Jahr 2002 auf -2,1 % im UZ.
l) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
(97)
Der Nettocashflow aus betrieblicher Tätigkeit ging im gesamten Bezugszeitraum ebenfalls zurück. Er fiel von 175 Mio. EUR 2002 auf rund 125 Mio. EUR 2003, stieg 2004 wieder auf 141 Mio. EUR, bevor er im UZ auf fast - 25 Mio. EUR einbrach. Die Lage verschlechterte sich so dramatisch, dass zwei Unternehmen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in der ersten Hälfte 2006 Konkurs anmeldeten (vgl. Randnummer 67). Lediglich Thomson konnte bei seiner Muttergesellschaft Kapital beschaffen und so eine ernsthaftere Finanzkrise vermeiden. Ekranas und Ecimex gelang dies nicht. In Zukunft ist die Möglichkeit des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zur Kapitalbeschaffung durch die schlechten Nachfrageperspektiven offensichtlich ernsthaft gefährdet.
2002
2003
2004
UZ
Cashflow (in 1000 EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investitionen
(98)
Die jährlichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in die Herstellung der betroffenen Ware ging von 2002 bis zum UZ ständig zurück. Sie sanken 2003 um 14 %, 2004 um weitere 25 Prozentpunkte und im UZ schließlich noch einmal um 40 Prozentpunkte.
2002
2003
2004
UZ
Nettoinvestitionen (in 1000 EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Höhe der Dumpingspanne
(99)
Die Auswirkungen der Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft können angesichts des Volumens und der Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern nicht als unerheblich angesehen werden.
o) Erholung von früherem Dumping
(100)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 2313/2000 des Rates (6) wurden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren bestimmter Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte mit Ursprung in Indien und der Republik Korea eingeführt. Diese Maßnahmen liefen am 21. Oktober 2005 aus. Diese Maßnahmen betrafen jedoch lediglich eins der vier von diesem Verfahren betroffenen Länder und von den fünf unter Randnummer 12 genannten KN-Codes lediglich einen Teil des KN-Codes 8540 11 11. Informationshalber sei angemerkt, dass unter KN-Code 8540 11 11 rund 20 % der Waren eingereiht werden, die unter die Warendefinition dieses Verfahrens fallen. Angesichts der unterschiedlichen Situationen ist es schwer, Schlussfolgerungen zur Erholung von früherem Dumping zu ziehen.
5. Schlussfolgerung zur Schädigung
(101)
Von 2002 bis zum UZ sanken die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern um 3 %, ihr Anteil am Gemeinschaftsmarkt stieg dagegen um rund 2,4 Prozentpunkte. Die durchschnittlichen Einfuhrpreise für die gedumpten Waren aus den betroffenen Ländern lagen Eurostat-Daten zufolge im Bezugszeitraum im Allgemeinen unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Gleichwohl lagen die Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern nicht wesentlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Wie bereits unter Randnummer 82 erwähnt, betrug die Preisunterbietung gemessen an einem gewogenen Durchschnitt je nach betroffenem Land und Ausführer im Bezugszeitraum zwischen - 37 % und 13 %. Gleichwohl weisen Eurostat-Daten darauf hin, dass in den Jahren vor dem UZ die Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erheblich niedriger waren als die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(102)
Die Untersuchung zeigte eine deutliche Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft während des Bezugszeitraums. Zunächst meldeten zwei der drei Unternehmen, die den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft bilden, in der ersten Jahreshälfte 2006 Konkurs an. Ferner entwickelten sich die meisten Schadensindikatoren von 2002 bis zum UZ negativ: die Produktionsmenge ging um 5 % zurück, die Kapazitätsauslastung sank um 25 %, die Beschäftigung nahm um 10 % ab, die Verkaufspreise pro Stück fielen um 42 %, Rentabilität, RoI und Cashflow verschlechterten sich deutlich und die Investitionen wurden um 79 % zurückgeschraubt. Die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verschlechterte sich abrupt, vornehmlich im UZ. Vorher lag die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft noch bei komfortablen 10 %.
(103)
Einige Indikatoren entwickelten sich von 2002 bis zum UZ dem Anschein nach positiv. Die Produktionskapazität stieg um 28 %, die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf dem Gemeinschaftsmarkt nahmen um 16 % zu, und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft vergrößerte sich um 10 Prozentpunkte. Diese Entwicklungen konnten jedoch die Finanzkrise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nicht verhindern, die letztlich zum Konkurs zweier Gemeinschaftshersteller führte.
(104)
Aus dieser Analyse zieht die Kommission daher den Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
E. SCHADENSURSACHE
1. Einleitung
(105)
Gemäß Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung prüfte die Kommission, ob die gedumpten Einfuhren den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Neben den gedumpten Einfuhren wurden auch andere bekannte Faktoren, die gleichzeitig zu einer Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft geführt haben könnten, geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(106)
Im UZ hatten die gedumpten Einfuhren aus den vier betroffenen Ländern einen Marktanteil von 19,4 %. Von 2002 bis zum UZ sank das Volumen der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern um rund 3 %, ihr Anteil am Gemeinschaftsmarkt stieg dagegen um ungefähr 2,3 Prozentpunkte, weil der Verbrauch noch stärker abnahm als die Einfuhren. Es sei gleichwohl darauf hingewiesen, dass sowohl das Volumen der gedumpten Einfuhren als auch ihr Marktanteil 2003 ihren Höchststand erreichten, danach aber bis zum UZ stark zurückgingen. Im UZ war der Marktanteil der gedumpten Einfuhren gegenüber 2003 um 5,5 Prozentpunkte geschrumpft.
(107)
Die durchschnittlichen Einfuhrpreise für die gedumpten Waren aus den betroffenen Ländern lagen Eurostat-Daten zufolge im Bezugszeitraum im Allgemeinen unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und dürften diese gedrückt haben. Die Einfuhrpreise sanken ebenfalls deutlich zwischen 2002 und 2004, erholten sich aber, wie unter Randnummer 81 erwähnt, im UZ um 12 Prozentpunkte. Da auch der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Verkaufspreise im Bezugszeitraum schrittweise gesenkt hatte, lagen die Preise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern im Modellvergleich im UZ nicht wesentlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Die Preise lagen gemessen an einem gewogenen Durchschnitt je nach betroffenem Land und Ausführer im Bezugszeitraum zwischen 37 % über und 13 % unter den Gemeinschaftspreisen. Auch wenn man kaum von Preisunterbietung sprechen kann, so liegt auf jeden Fall eine Zielpreisunterbietung vor.
(108)
Wie bereits unter Randnummer 102 erwähnt, gibt es eine große Diskrepanz zwischen der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Zeitraum 2002/2003 und seiner Lage im UZ. Die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verschlechterte sich urplötzlich, nämlich vor allem im UZ. Vor dem UZ lag die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft noch über 10 %, und die meisten Schadensindikatoren zeigten eine positive Entwicklung. Im Einzelnen stellte sich die Lage wie folgt dar: Zwischen 2002 und 2004 wurde die Produktionskapazität um 23 % ausgebaut, das Produktionsvolumen nahm um 20 % zu, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft steigerte sein Absatzvolumen auf dem Gemeinschaftsmarkt um 22 %, und zu einer Zeit, als der Markt noch weiter wuchs, vergrößerte sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft von rund 28 % auf ungefähr 32 %. Sogar als der Markt während des UZ in einem Jahr um 20 % einbrach, steigerte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seinen Marktanteil noch auf 38 %.
(109)
Ferner sei darauf hingewiesen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft 2002 und 2003 seine höchste Rentabilität verzeichnete, in einem Zeitraum, in dem die Verkaufspreise bereits deutlich fielen, sein Marktanteil auf den Tiefststand sank und die gedumpten Einfuhren ihren Höchststand erreichten. Die Rentabilität ging erst im UZ zurück, als der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft am größten war, die Menge der gedumpten Einfuhren abnahm und die Preise der gedumpten Einfuhren stiegen.
(110)
Zusammenfassend ist festzuhalten, dass die gedumpten Einfuhren von 2002 bis zum UZ die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft unter Druck gesetzt und seine Gesamtsituationen negativ beeinflusst haben können. Wie bereits unter den Randnummern 108 und 109 festgestellt, trat im UZ eine plötzliche und dramatische Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ein, von dem in den Jahren vor dem UZ noch gemischte Signale ausgingen. Vor dem UZ lag die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft noch bei über 10 %. Ebenso zeigten die meisten anderen Schadensindikatoren bis zum UZ eine positive Entwicklung. Zwischen 2002 und 2004 wurde die Produktionskapazität um 23 % ausgebaut, das Produktionsvolumen nahm um 20 % zu, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft steigerte seinen Absatz auf dem Gemeinschaftsmarkt um 22 %, und zu einer Zeit, als der Markt noch weiter wuchs, vergrößerte sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft von rund 28 % auf ungefähr 32 %. Bekanntlich verzeichnete der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine höchste Rentabilität 2002 und 2003, also in einem Zeitraum, in dem sein Marktanteil am kleinsten war und die gedumpten Einfuhren ihren Höchststand erreichten. Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ging im UZ zurück, in einem Zeitraum, in dem er seinen größten Marktanteil innehatte und, nicht zu vergessen, in einem Zeitraum, in dem sowohl die Menge als auch der Marktanteil der gedumpten Einfuhren abnahmen (vgl. Randnummer 106), und die Preise der gedumpten Einfuhren anzogen. Der einzige neue Faktor für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im UZ war der 20%ige Einbruch der Nachfrage. Da kein eindeutiges zeitliches Zusammentreffen zwischen der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und den Auswirkungen der gedumpten Einfuhren festzustellen ist, bestehen ernsthafte Zweifel an der Wechselwirkung zwischen Einfuhrentwicklung und Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft. Es kann daher nicht der Schluss gezogen werden, dass die gedumpten Einfuhren an der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft einen entscheidenden Anteil hatten.
3. Auswirkungen anderer Faktoren - Entwicklung des Verbrauchs
(111)
Mehrere interessierte Kreise wiesen darauf hin, dass die rückläufige Nachfrage nach CPT der Hauptgrund für die plötzliche Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gewesen sei.
(112)
Wie unter Randnummer 69 bereits erwähnt, sank der Verbrauch von CPT im UZ unvermittelt um 20 %. Dieser Nachfrageeinbruch war der einzige Parameter im wirtschaftlichen Umfeld des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der sich entscheidend änderte. Und er fällt mit der drastischen Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zusammen. Die Untersuchung ergab, dass der plötzliche Nachfragerückgang tatsächlich die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft negativ beeinflusste, denn das unvermittelte Absinken der Rentabilität und des Cashflow waren über einen Kosteneffekt (der unter Randnummer 92 beschriebene Produktivitätsverlust im UZ und der Anstieg der Stückkosten bei der Produktion) und einen Preiseffekt (plötzliche Überkapazität) unmittelbar auf diesen Markteinbruch zurückzuführen. Die Tatsache, dass der erhebliche Preisrückgang von 2004 bis zum UZ nicht zu einer Absatzsteigerung führte, zeigt, dass sich im UZ die Nachfrage nach CPT völlig unabhängig von den Preisen gestaltete: Sie ging um rund 20 % zurück.
(113)
Die Untersuchung ergab, dass die rückläufige Nachfrage nach CPT zeitlich mit dem wachsenden Marktanteil von Fernsehempfangsgeräten mit Flachbildschirmen (Flüssigkristall- und Plasmabildschirmen) zusammenfiel, der von unter 1 % im Jahr 2002 auf 28 % im UZ sprunghaft anstieg. Diese Flachbildschirme konkurrieren direkt mit CPT und beide Waren sind austauschbar. Die LCD- und Plasmatechnologie ist zwar nicht völlig neu, aber erst im UZ sind die Preise für Flachbildschirme deutlich gesunken: von 2001 bis zum UZ um 44 %. Dadurch wurden sie einerseits für Verbraucher attraktiver, und die Nachfrage nach Fernsehempfangsgeräten mit CPT ging zurück, und andererseits gerieten die Verkaufspreise für Fernsehempfangsgeräte mit CPT unter Druck, um mit den neuen attraktiven Modellen mit Flachbildschirmen konkurrieren zu können. 2005 hatten beispielsweise Geräte mit Flachbildschirmen am Gesamtwert aller im Einzelhandel des Vereinigten Königreichs verkauften Fernsehgeräte einen Anteil von 63 %, 2004 waren es lediglich 37 % gewesen. Sowohl diese Untersuchung als auch Marktuntersuchungen deuten darauf hin, dass der Absatz von Fernsehgeräten mit CPT in der EU 2004 seinen Höhepunkt erreichte und die Nachfrage seitdem kontinuierlich zurückgeht.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(114)
Den Daten zufolge übten die gedumpten Einfuhren Druck auf die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft aus und trugen wahrscheinlich auch zu seiner Schädigung bei. Gleichwohl konnte auch bei einer genauen Analyse, insbesondere der Entwicklung der Trends im Bezugszeitraum, kein ursächlicher Zusammenhang festgestellt werden, da zwischen der Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und der Entwicklung der gedumpten Einfuhren kein eindeutiger zeitlicher Zusammenhang bestand.
(115)
Dagegen ergab die Untersuchung, dass es ein eindeutiges zeitliches Zusammentreffen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und des starken unvermittelten Rückgangs der Nachfrage nach CPT in der Gemeinschaft gab. Die Folge waren ein Anstieg der Stückkosten bei der Produktion und ein weiteres Absinken der Preise. Diese Negativentwicklung fällt genau mit dem wachsenden Marktanteil der Flachbildschirme zusammen.
(116)
Es konnte daher nicht festgestellt werden, dass die gedumpten Einfuhren für sich genommen eine bedeutende Schädigung verursachten. Gemäß Artikel 3 Absatz 7 der Grundverordnung wurden andere Faktoren untersucht, und die Schädigung konnte im Wesentlichen den Auswirkungen eines unvermittelten und starken Nachfragerückgangs und dem zunehmenden Angebot an Flachbildschirmen zu wettbewerbsfähigen Preisen zugerechnet werden.
F. VORSCHLAG ZUR EINSTELLUNG OHNE MASSNAHMEN
(117)
Angesichts der Schlussfolgerungen unter den Randnummern 105 bis 114 zum unzureichenden ursächlichen Zusammenhang zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft und den gedumpten Einfuhren, ist die Kommission der Auffassung, dass das laufende Antidumpingverfahren gemäß Artikel 9 Absatz 2 der Grundverordnung eingestellt werden sollte -
BESCHLIESST:
Artikel 1
Das Antidumpingverfahren betreffend die Einfuhren von Kathodenstrahlröhren für Farbfernsehempfangsgeräte aller Bildschirmdiagonalen, einschließlich Kathodenstrahlröhren für Videomonitore, mit Ursprung in der Volksrepublik China, der Republik Korea, Malaysia und Thailand, die den KN-Codes 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 und 8540 11 99 zugeordnet werden, wird eingestellt.
Artikel 2
Dieser Beschluss tritt am Tag nach seiner Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Brüssel, den 15. November 2006