NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1583/2006
ze dne 23. října 2006,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA).
(2)
Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation.
(3)
Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
(7)
O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník.
(9)
Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení.
(10)
Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko.
(11)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:
a)
Žádající výrobci ve Společenství
BASF AG, Ludwigshafen, Německo
Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království
SASOL GmbH, Marl, Německo
b)
Vyvážející výrobci v USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA
c)
Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko
INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie
d)
Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci
Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko
e)
Průmysloví spotřebitelé ve Společenství
Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko
4. Období šetření
(12)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn.
(14)
Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů.
2. Obdobný výrobek
(15)
Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví.
1. Předběžné poznámky
(17)
Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali.
(18)
Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998).
2. Dumping dovozů během období přezkumného šetření
(19)
Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku.
(20)
Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření.
(21)
Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu.
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %.
3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
(23)
V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání.
(24)
Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %.
(25)
Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy.
(26)
Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství.
(27)
Trh ethanolaminu byl v letech 2000-2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů.
(28)
Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější.
(29)
Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství.
(30)
U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny.
(31)
Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší.
(32)
V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit.
(33)
Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství.
(34)
Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet.
(35)
Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon.
(36)
Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku.
(37)
V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu.
(38)
Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem.
(39)
V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008-2010.
(40)
Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření.
(41)
Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili.
(42)
Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(43)
Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího.
(44)
Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly.
(45)
Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství.
(46)
Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh).
E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
Spotřeba Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun celkem
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tun pro vlastní spotřebu
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tun na volném trhu
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(47)
Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva.
(48)
Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003.
(49)
Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %.
2. Dovoz z USA: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz z USA
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Podíl na trhu
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Dovozní cena v EUR/tunu
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(50)
Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili.
(51)
Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu.
(52)
V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami.
(53)
Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %.
3. Dovoz ze třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz ze třetích zemí
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Podíl na trhu
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Dovozní cena v EUR/tunu
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Pramen: Statistiky Eurostatu.
(54)
Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech.
4. Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Výroba v tunách
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapacita v tunách
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Využití kapacity
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %.
(56)
Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit.
Zásoby
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
Stav zásob, který se porovnává v období let 2002-2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem prodeje v tunách
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Podíl trhu na spotřebě na volném trhu
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002.
(59)
Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury.
(60)
Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady výroby v EUR/tunu
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Mzdy v tisících eur
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %.
(63)
Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně.
Prodej nezávislým subjektům ve Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Hodnota prodeje v tisících EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Výrobní náklady v tisících EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Ziskovost
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Investice v tisících EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
Návratnost investic
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002-2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány.
(66)
Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v tisících EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Peněžní tok z obratu
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím.
(68)
Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %.
(69)
Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření.
(70)
Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem vývozu v tunách
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže.
5. Závěry o situaci na trhu Společenství
(72)
Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu.
(73)
Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %.
(74)
Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu.
(77)
Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství.
(78)
Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla.
(79)
Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu.
(80)
Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů.
(81)
Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké.
(82)
Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství.
(83)
Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření.
(84)
Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006.
(85)
Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě.
(86)
Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly.
(87)
Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává.
(88)
Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen.
(89)
Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu.
(90)
Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen.
(91)
Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství.
(92)
Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství.
(93)
Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(94)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku.
(95)
Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují.
(96)
V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(97)
Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví.
(98)
Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována.
3. Zájmy dovozců a obchodníků nebo velkoprodejců
(99)
Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení.
(100)
Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat.
4. Zájem průmyslových spotřebitelů
(101)
S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů.
(102)
Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství.
(103)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí.
(104)
Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství.
(105)
Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné.
(106)
V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele.
5. Závěr o zájmu Společenství
(107)
Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.
(108)
Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám.
(109)
Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy.
(110)
Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat.
(111)
Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky.
(113)
Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné.
(114)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let.
(115)
Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky.
(116)
Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let.
(117)
Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin) pocházejících ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výše popsané výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Specifické pevné clo
Spojené státy americké
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA
(doplňkový kód TARIC A115)
59,25 EUR za tunu
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(doplňkový kód TARIC A145)
69,40 EUR za tunu
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(doplňkový kód TARIC A116)
111,25 EUR za tunu
Všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód TARIC A999)
111,25 EUR za tunu
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je cena zaplacená nebo splatná pro určení celní hodnoty stanovena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměru ke skutečně zaplacené nebo splatné ceně.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho doba platnosti činí dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. října 2006.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1583/2006 DES RATES
vom 23. Oktober 2006
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) (nachstehend „Grundverordnung“ genannt), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission, nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Im Februar 1994 führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 229/94 (2) endgültige Antidumpingzölle auf Einfuhren von Ethanolamin (betroffene Ware) mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika (nachfolgend „USA“ abgekürzt) ein. Für die drei Arten von Ethanolamin, Monoethanolamin (MEA), Diethanolamin (DEA) und Triethanolamin (TEA) wurden variable Zölle eingeführt, die sich auf den Mindestpreis stützten.
(2)
Auf Antrag des Conseil européen de fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) wurde im Februar 1999 eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung bzw. eine Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung eingeleitet. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1603/2000 (3) beendete der Rat diese Überprüfungen und führte endgültige Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den USA ein. Die Art der Maßnahmen wurde geändert: Für alle Arten von Ethanolamin wurde ein spezifischer fester Zollsatz pro Tonne eingeführt. Zwei der drei Unternehmen, denen ein individueller Antidumpingzoll gewährt wurde, waren Dow Chemical und Union Carbide Corporation.
(3)
Nach der Verlagerung des Ethanolamin-Geschäfts von Dow Chemical in das Unternehmen INEOS LLC wurde der für Dow Chemical geltende individuelle Antidumpingzoll von 69,40 EUR/Tonne auf INEOS LLC (4) übertragen. Da Dow Chemical am 6. Februar 2001 alle Anteile der Union Carbide Corporation, der ein individueller Antidumpingzoll in Höhe von 59,25 EUR/Tonne gewährt wurde, erwarb, ist Dow Chemical jedoch nach wie vor im Ethanolamin-Geschäft tätig. Die Union Carbide Corporation besteht zwar weiterhin, ist aber Teil der Dow Chemical Unternehmensgruppe und hat keine unabhängige Produktion mehr.
2. Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen
(4)
Nach der Veröffentlichung (November 2004) einer Bekanntmachung über das bevorstehende Außerkrafttreten der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den USA (5) erhielt die Kommission am 25. April 2005 einen Antrag auf Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung.
(5)
Der Antrag wurde vom CEFIC im Namen von Herstellern gestellt, auf die mit mehr als 75 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Ethanolamin entfällt.
(6)
Der Antrag wurde damit begründet, dass das Dumping und die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würden. Nachdem die Kommission, nach Anhörung des Beratenden Ausschusses, zu dem Schluss gelangt war, dass hinreichende Beweise für die Einleitung einer Überprüfung vorlagen, leitete sie im Wege einer entsprechenden Bekanntmachung (6) eine Untersuchung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
(7)
Die Kommission unterrichtete die Gemeinschaftshersteller, die ausführenden Hersteller in den USA, die Einführer/Händler, die bekanntermaßen betroffenen Verwenderindustrien sowie die Behörden der USA offiziell von der Einleitung der Überprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(8)
Die Kommission sandte Fragebogen an alle bekanntermaßen betroffenen Parteien sowie an alle, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist einen Fragebogen anforderten.
(9)
Die Kommission gab den unmittelbar betroffenen Parteien Gelegenheit, innerhalb der in der Bekanntmachung über die Einleitung der Überprüfung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Den Fragebogen beantworteten zwei ausführende Hersteller in den USA und ihre neun verbundenen Einführer in der Gemeinschaft, ein verbundener Einführer in der Schweiz, drei Gemeinschaftshersteller (nachfolgend „antragstellende Gemeinschaftshersteller“ genannt) sowie ein industrieller Verwender in der Gemeinschaft. Ein Gemeinschaftshersteller beantwortete den Fragebogen unvollständig und übermittelte lediglich knappe Angaben; zwei industrielle Verwender in der Gemeinschaft übermittelten Stellungnahmen.
(11)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie benötigte um festzustellen, ob ein Anhalten bzw. ein erneutes Auftreten des schädigenden Dumpings wahrscheinlich wäre, und um das Gemeinschaftsinteresse festzustellen. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Antragstellende Gemeinschaftshersteller
BASF AG, Ludwigshafen, Deutschland
Innovene Europe Ltd., Staines, Vereinigtes Königreich
SASOL GmbH, Marl, Deutschland
b)
Ausführende Hersteller in den USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, und Houston, Texas, USA
c)
Verbundene Einführer in der Gemeinschaft
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanien
INEOS Oxide Ltd., Antwerpen, Belgien
d)
Verbundener Einführer in der Schweiz
Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz
e)
Industrielle Verwender in der Gemeinschaft
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanien
4. Untersuchungszeitraum
(12)
Die Untersuchung hinsichtlich des Anhaltens bzw. Wiederauftretens des schädigenden Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2004 bis zum 30. Juni 2005 (nachstehend „UZÜ“ - Untersuchungszeitraum der Überprüfung genannt). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2002 bis zum Ende des UZÜ (nachstehend „Bezugszeitraum“ genannt).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(13)
Die betroffene Ware ist dieselbe wie in den vorangegangenen Untersuchungen. Ethanolamin ist ein chemisches Erzeugnis, das durch die Reaktion von Ethylenoxid (EO), das durch die Oxidation von Ethylen entsteht, und Salmiakgeist gewonnen wird. Die Synthese führt zu drei konkurrierenden Reaktionen und drei Arten von Ethanolamin: Monoethanolamin (MEA), Diethanolamin (DEA) und Triethanolamin (TEA), je nachdem wie viel EO gebunden wird. Die maximale Zahl der Kombinationen hängt von der Zahl der Wasserstoffatome im Ammoniak ab, in diesem Fall sind es drei. Der jeweilige Anteil der einzelnen Ethanolamin-Arten an der Gesamtproduktion hängt vom Produktionsaufbau ab, kann aber in gewissem Umfang durch das Molverhältnis Ammoniak/EO gesteuert werden. Bei den Herstellungsverfahren in der Gemeinschaft wird normalerweise Naphtha als Energieträger verwendet, in den USA Erdgas.
(14)
Die betroffene Ware wird als Zwischenprodukt und/oder als Zusatzstoff für grenzflächenaktive Substanzen in Reinigungsmitteln, Körperpflegemitteln, Kosmetika, Düngemitteln und Pflanzenschutzmitteln (Glyphosat), Rostschutzmitteln, Schmierstoffen, Textilhilfsmitteln und Weichmachern (Esterquats), Photochemikalien, in der Papier- und Metallverarbeitung, als Zementhilfsmittel und als Prozesschemikalie für die Gaswäsche (Entfernen von Säuren) verwendet. Seit Ende 2004, Anfang 2005 wird die betroffene Ware auch zunehmend beim Holzschutz eingesetzt. Schließlich kann die betroffene Ware von den Herstellern selbst oder ihren verbundenen Herstellern in der Produktion von Ethylenaminen eingesetzt werden.
2. Gleichartige Ware
(15)
Wie schon frühere Untersuchungen so ergab auch diese Untersuchung, dass die in den USA hergestellte und in der Gemeinschaft verkaufte betroffene Ware in ihren materiellen und technischen Eigenschaften mit der von den Gemeinschaftsherstellern hergestellten und in der Gemeinschaft verkauften Ware identisch ist und dass beide Waren denselben Verwendungszwecken zugeführt werden. Die in den USA hergestellte und in die Gemeinschaft verkaufte Ware ist ferner identisch mit der auf dem US-Markt verkauften Ware. Diese Waren sind somit als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(16)
Gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob Dumping vorlag, und gegebenenfalls, ob das Dumping im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen anhalten oder erneut auftreten würde.
1. Vorbemerkungen
(17)
Von den vier im Antrag genannten ausführenden Herstellern in den USA arbeiteten zwei bei der Untersuchung mit.
(18)
Auf die beiden kooperierenden ausführenden Hersteller entfielen während des UZÜ 100 % der Einfuhren in die Gemeinschaft, was 41 000 Tonnen entsprach. Die Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den USA in die Gemeinschaft machten 16,7 % des Gemeinschaftsverbrauchs während des UZÜ aus; im vorausgegangenen Untersuchungszeitraum (1998) waren es noch 29 %.
2. Gedumpte Einfuhren während des UZÜ
(19)
Für die beiden kooperierenden ausführenden Hersteller in den USA wurde der Normalwert für alle Typen der betroffenen Ware gemäß Artikel 2 Absatz 1 der Grundverordnung anhand des Preises ermittelt, der auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt von unabhängigen Abnehmern gezahlt wurde oder zu zahlen ist, da diese Verkäufe in hinreichender Menge und im normalen Handelsverkehr erfolgten.
(20)
Wie die ursprüngliche Untersuchung und die vorangegangene Prüfung ergab auch diese Untersuchung, dass die beiden kooperierenden ausführenden Hersteller in den USA die betroffene Waren über verbundene Unternehmen in die Gemeinschaft ausführten. Dementsprechend wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand des Preises ermittelt, zu dem die eingeführte Ware erstmals an einen unabhängigen Abnehmer in der Gemeinschaft verkauft wurde. Für alle Kosten, die zwischen der Einfuhr und dem Weiterverkauf anfielen, einschließlich der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und der von den einführenden Unternehmen während des UZÜ in der Gemeinschaft erzielten Gewinne wurden Berichtigungen vorgenommen.
(21)
Für jeden Warentyp wurden der Normalwert und der durchschnittliche Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe miteinander verglichen. Um einen fairen Vergleich zu gewährleisten, wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede, die die Preise und die Vergleichbarkeit der Preise nachweislich beeinflussten, gebührend berücksichtigt. Berichtigungen wurden vorgenommen für Inlands- und Seefrachtkosten, für nachträglich gewährte Rabatte, für Bereitstellungs- und Verpackungskosten, für Kreditkosten und Einfuhrzölle, die alle vom Weiterverkaufspreis abgezogen wurden, um den Preis ab Werk zu ermitteln.
(22)
Die Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung je Warentyp anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf derselben Handelsstufe bestimmt. Der Vergleich ergab ein Vorliegen von Dumping im UZÜ, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau als in der vorangegangenen Untersuchung. Die gewogene durchschnittliche Dumpingspanne, ausgedrückt in Prozent des cif-Werts frei Grenze der Gemeinschaft betrug 4,8 % für INEOS und 20,3 % für Dow Chemical.
3. Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
(23)
Im Anschluss an die Untersuchung des Vorliegens von Dumping im UZÜ wurde geprüft, ob ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist.
(24)
Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen könnten die Ausführer ihre Ausfuhrpreise senken. Ein Rückgang der Ausfuhrpreise würde die Attraktivität der US-Ware auf dem Gemeinschaftsmarkt erhöhen. Würden die Ausfuhrpreise um den Zollsatz sinken, würden die Dumpingspannen während des UZÜ für INEOS 13,4 % und für Dow Chemical 28,3 % betragen.
(25)
Die ungenutzte Produktionskapazität in den USA betrug im UZÜ schätzungsweise 90 000 Tonnen. Diese Zahl beruht auf Angaben der beiden kooperierenden ausführenden Hersteller und führender Fachzeitschriften. Angesichts der geschätzten Gesamtkapazität der USA von 650 000 Tonnen ergeben die geschätzte Nachfragebefriedigung und der Eigenverbrauch von insgesamt 560 000 Tonnen eine Kapazitätsauslastung von 86 %, was in Anbetracht der günstigen Marktbedingungen während des UZÜ ein relativ niedriger Wert ist. Zurückzuführen ist dies auf operative Probleme in einigen Produktionsstätten. Die Restkapazität von 90 000 Tonnen sollte zu dem Volumen der Ausfuhren aus den USA in die Gemeinschaft während des UZÜ (41 088 Tonnen) und dem Gesamtabsatz in der Gemeinschaft (246 670 Tonnen) ins Verhältnis gesetzt werden. Es gibt also ein erhebliches Potenzial, um die Ausfuhren aus den USA zu erhöhen und einen großen Teil des Gemeinschaftsmarktes zu übernehmen. Die Möglichkeit zunehmender Ausfuhren in die Gemeinschaft wird noch verstärkt durch die 2006 zu beobachtende Erweiterung der Kapazität um 45 000 Tonnen in Mexiko und Brasilien, beides wichtige Exportmärkte für die US-Hersteller.
(26)
Fazit: Es gibt noch Kapazitätsreserven, um, sollten die Maßnahmen aufgehoben werden, mehr Ethanolamin herzustellen und auf dem Gemeinschaftsmarkt zu verkaufen.
(27)
Der Ethanolamin-Markt war in den Jahren 2000-2001 durch eine starke Nachfrage nach DEA gekennzeichnet, hervorgerufen durch die Verwendung von DEA bei der Herstellung von glyphosathaltigen Herbiziden, die wiederum in einem Verfahren eingesetzt werden, mit dem genetisch verändertes Getreide gegen diese Herbizide resistent gemacht wird. Die erhöhte Nachfrage nach TEA lässt sich vor allem durch seine Verwendung bei der Zementherstellung und der Herstellung von Netzmitteln für Textilien erklären. Seit 2004 ist der Markt für MEA infolge eines amerikanischen Gesetzes erheblich gewachsen, das am 1. Januar 2005 in Kraft trat und die Verwendung von metallhaltigen Holzschutzmitteln verbot und somit einen zusätzlichen Bedarf an MEA von schätzungsweise 80 000 Tonnen schuf. Aufgrund der hohen Nachfrage sind mithin auch die Weltmarktpreise für Ethanolamin hoch.
(28)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge sind die durchschnittlichen Inlandspreise in den USA höher als die durchschnittlichen Verkaufspreise auf dem Gemeinschaftsmarkt. Industriellen Verwendern werden offensichtlich auf beiden Märkten ähnliche Konditionen gewährt, da es sich häufig um multinationale Konzerne handelt, die weltweit einkaufen und Zulieferer mit entsprechenden Lieferkapazitäten wählen. Hingegen waren die Händlern und Vertriebsgesellschaften auf dem US-Inlandsmarkt in Rechnung gestellten Preise für alle Ethanolamin-Arten höher. Diese Art von Verkäufen wird auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt normalerweise als Spotgeschäft getätigt, während die Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt Gegenstand fester Verträge sind. Dies bringt es mit sich, dass die Verkaufspreise auf dem Gemeinschaftsmarkt längerfristig festgeschrieben und stabiler sind.
(29)
Die Verkäufe der beiden kooperierenden ausführenden Hersteller an Händler und Vertriebsgesellschaften machen lediglich 13 % der auf dem amerikanischen Inlandsmarkt verkauften Mengen und 32 % der Verkäufe auf dem Gemeinschaftsmarkt aus, wobei auf dieser Handelsstufe die Inlandspreise auf dem US-Markt durchschnittlich 35 % über den Gemeinschaftspreisen lagen. Dies unterstrich die Feststellung, dass die US-amerikanischen Inlandspreise schneller Preisschwankungen folgen, da die Verkäufe an Händler und Vertriebsgesellschaften in Form von Spotgeschäften getätigt werden. Bei steigenden Preisen dürften daher die Inlandspreise in den USA tendenziell höher sein als die Gemeinschaftspreise. Jedoch entfällt auf diese Handelsstufe der kleinere Teil der Verkäufe sowohl auf dem US-amerikanischen Markt als auch auf dem Gemeinschaftsmarkt.
(30)
Für industrielle Verwender, die den Großteil der Abnehmer stellen, hätte ein Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich keinen Einfluss auf den Preis, zu dem Ethanolamin auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauft wird, da der Untersuchung zufolge die durch die Maßnahmen verursachte Belastung von den ausführenden Herstellern in den USA getragen wurde. Bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen könnten Letztere höhere Verkaufsgewinne erzielen und hätten somit einen Anreiz, ihre Ausfuhren auf den Gemeinschaftsmarkt zu verstärken. Die industriellen Verwender könnten gleichwohl das Außerkrafttreten der Maßnahmen als Druckmittel nutzen, um sowohl mit den ausführenden Herstellern in den USA als auch dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft niedrigere Preise auszuhandeln.
(31)
Die Preise für die Ausfuhr der betroffenen Ware nach Kanada und Südamerika, die anderen wichtigen Exportmärkte, folgen keinem regelmäßigen Muster. Je nach Verkaufskonditionen sind sie manchmal höher, manchmal niedriger als in den USA und auf dem Gemeinschaftsmarkt. Bei geringeren Ausfuhrmengen sind die Preise in der Regel höher.
(32)
Zusammenfassend lässt sich festhalten, dass für beide kooperierenden ausführenden Hersteller nach wie vor der US-Markt im Prinzip der wichtigste Absatzmarkt ist. Die Tatsache, dass 17 % der Produktion im UZÜ ausgeführt wurden, zeigt jedoch, dass die Verkäufe in die Gemeinschaft und den Rest der Welt weiterhin eine wichtige Rolle im Hinblick auf die Gesamtauslastung und die Rentabilität der vorhandenen Produktionskapazitäten spielen.
(33)
Das Volumen der Einfuhren von den beiden kooperierenden Herstellern in den USA wird kurzfristig aller Voraussicht nach zumindest stabil bleiben. Tatsächlich haben sie ungeachtet der geltenden Maßnahmen und der Attraktivität des US-Markts ihre Abnehmer in der Gemeinschaft weiterhin beliefert. Möglicherweise nimmt nach der Übernahme von Innovene mit seinen Produktionsanlagen in der Gemeinschaft das Ausfuhrvolumen des US-Herstellers INEOS ab, sobald das Unternehmen die Engpässe in den erworbenen Produktionsanlagen beseitigt und durch die Schaffung neuer Kapazitäten in der Gemeinschaft expandiert hat, was aber voraussichtlich nicht vor 2008 der Fall sein wird. Gleichzeitig wird erwartet, dass die ausführenden Hersteller in den USA in der zweiten Jahreshälfte 2006/Anfang 2007 die durch die Hurrikans in der zweiten Jahreshälfte 2005 verursachten Schäden beseitigt und wieder alle Anlagen vollständig in Betrieb genommen haben werden und dann zusätzliche Mengen produzieren, die möglicherweise auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauft werden.
(34)
Bei den nicht kooperierenden US-Herstellern, auf die 27 % der Produktionskapazität während des UZÜ entfielen, ist nicht auszuschließen, dass sie mit einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ihre Exporte in die Gemeinschaft wieder aufnehmen.
(35)
Untersucht wurden auch die möglichen mittelfristigen (maximal 5 Jahre) Entwicklungen der Nachfrage und der Produktionskapazität in der Gemeinschaft, den USA und dem Rest der Welt. Ferner wurde analysiert, wie sich die voraussichtliche Angebots- und Nachfrage-Situation auf die Preise in der Gemeinschaft auswirken würde. Die Zahlen unter den nachstehenden Randnummern basieren auf Informationen der Unternehmen BASF, Dow Chemical und INEOS sowie auf den führenden Veröffentlichungen für die chemische Industrie von PCI und Tecnon.
(36)
Die Prognosen sowohl der US- als auch der Gemeinschaftshersteller für den künftigen Bedarf und die künftige Produktionskapazität sagen für den Gemeinschaftsmarkt ein schwächeres Wachstum als für den Rest der Welt voraus. Für die Gemeinschaft wird mittelfristig eine durchschnittliche jährliche Wachstumsrate von rund 3 %, für Asien von 7 % und weltweit von 4,2 % erwartet.
(37)
2004 überstieg die Nachfrage auf dem europäischen Markt die vorhandene Produktionskapazität in der Gemeinschaft um annähernd 40 000 Tonnen. In den USA war die Situation umgekehrt: Die vorhandene Kapazität war um fast 90 000 Tonnen höher als Verwendung und Absatz der betroffenen Ware, was indessen nicht zu einer Senkung des hohen Preisniveaus führte, da die operativen Produktionsprobleme die Belieferung der Abnehmer beeinträchtigten. Die prognostizierten Wachstumsraten und die angekündigte Kapazitätsausweitung dürften dazu führen, dass ab 2008 die Kapazität die Nachfrage auf dem Gemeinschaftsmarkt übersteigt; insbesondere wenn INEOS seine Investitionsvorhaben in der Gemeinschaft verwirklicht, würde das die vorhandene Kapazität in der Gemeinschaft um ein Viertel bis ein Drittel erhöhen. Wie bereits erwähnt, würde diese Kapazitätsausweitung nicht vor dem Frühjahr 2008 zum Tragen kommen. Der Kapazitätszuwachs könnte zwar gleichzeitig zum Teil durch einen Rückgang der Einfuhren in die Gemeinschaft und zunehmende Ausfuhrverkäufe durch Gemeinschaftshersteller ausgeglichen werden, doch dürfte die in der Gemeinschaft vorhandene gesamte Produktionskapazität aller Hersteller die Nachfrage auf dem Gemeinschaftsmarkt im Jahre 2008 übersteigen.
(38)
Den der Kommission vorliegenden Informationen zufolge dürfte der derzeitige Kapazitätsüberschuss in den USA zumindest kurzfristig anhalten, da die restlichen Produktionskapazitäten, die in Kürze wieder in Betrieb genommen werden, auch durch die steigende Inlandsnachfrage nicht ausgelastet werden. Bis zum Jahr 2010 wird der Kapazitätsüberschuss voraussichtlich abgebaut werden, so dass sich der Exportanreiz für US-Hersteller abschwächen dürfte. Gleichzeitig wird es Prognosen zufolge erhebliche Engpässe in Asien geben. Dies wird durch die Tatsache bestätigt, dass Dow Chemical mit Petronas unter dem Namen Optimal ein Joint Venture gegründet und in Malaysia eine Anlage mit einer Produktionskapazität von 75 000 Tonnen errichtet hat, die den asiatischen Ethanolamin-Markt bedienen soll.
(39)
Generell wird die weltweite Produktionskapazität bis 2010 wahrscheinlich von rund 1 300 000 Tonnen auf 1 785 000 Tonnen steigen. Berücksichtigt sind dabei neue Kapazitäten in der Gemeinschaft (+ 205 000), in den USA (+80 000), in Saudi-Arabien (+ 100 000) und in Asien (+ 100 000). Bei einer voraussichtlichen Wachstumsrate von 4,2 % würde die weltweite Nachfrage bis 2010 auf 1 550 000 Tonnen bis 1 700 000 Tonnen steigen. Den Prognosen zufolge wird es 2010 in der Gemeinschaft einen Kapazitätsüberschuss geben, in den USA ein Gleichgewicht zwischen Kapazität und Nachfrage und in Asien und dem Rest der Welt Kapazitätsengpässe; bei diesen Schätzungen ist bereits berücksichtigt, dass ein gewisser Anteil des Kapazitätsüberschusses zum Ausgleich für instandhaltungsbedingte Produktionsunterbrechungen verwendet und daher eine gewisse Reserve benötigt wird. Zusammenfassend lässt sich feststellen, dass die Kapazitätsausweitungen die ausführenden Hersteller in der USA wahrscheinlich nicht veranlassen werden, auf dem Gemeinschaftsmarkt gedumpte Ware zu verkaufen, da sich Angebot und Nachfrage auf dem Weltmarkt die Waage halten dürften. Gleichwohl ist zu beachten, dass sich diese Beurteilung auf mittelfristige Entwicklungen, d. h. auf einen Zeitraum zwischen 2008 und 2010 bezieht.
(40)
Für beide kooperierenden ausführenden Hersteller wurde im UZÜ Dumping festgestellt, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau als in der vorangegangenen Untersuchung.
(41)
Verglichen mit der früheren Überprüfung ging der Marktanteil der Einfuhren aus den USA von 29 % auf 16,7 % zurück. Offensichtlich verfügen die USA über eine Restkapazität von 90 000 Tonnen, wobei die geringe Auslastung während des UZ eine Folge vorübergehender Ereignisse war und die Nutzung von schätzungsweise 27 % der vorhandenen Kapazität wegen mangelnder Mitarbeit nicht untersucht werden konnte. Es ist nicht völlig auszuschließen, dass diese nicht kooperierenden Hersteller bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit gedumpten Preisen auf den Gemeinschaftsmarkt zurückkehren. Die Nachfrage auf dem US-Markt wird zwar voraussichtlich höher sein als auf dem Gemeinschaftsmarkt, die Überkapazitäten in den USA werden den Prognosen zufolge vom US-Markt aber erst mittelfristig aufgefangen werden. Da die Hersteller die Rentabilität ihrer vorhandenen Produktionskapazitäten aufrechterhalten müssen, bestünde für alle ein Anreiz, ihren Absatz auf dem Gemeinschaftsmarkt zu steigern, wenn die Maßnahmen außer Kraft träten.
(42)
Zusammenfassend ist festzuhalten, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist und die Gefahr besteht, dass die Einfuhrmengen steigen und damit möglicherweise zumindest kurzfristig die Preise in der Gemeinschaft drücken.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(43)
Die drei antragstellenden Gemeinschaftshersteller arbeiteten umfassend an der Untersuchung mit. Im UZÜ entfielen mehr als 80 % der Gemeinschaftsproduktion auf diese Hersteller. Ein weiterer Gemeinschaftshersteller, der den Antrag unterstützte, lieferte insbesondere Informationen über seine Produktion, beantwortete den Fragebogen aber nur unvollständig. Dieser Hersteller musste daher als nicht kooperierend angesehen werden.
(44)
Nach Veröffentlichung der derzeit geltenden Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 1603/2000 wurde Union Carbide Ltd. (Vereinigtes Königreich) von Dow Chemical übernommen und stellt selbst kein Ethanolamin in der Gemeinschaft mehr her. Ferner änderte BP Chemicals seinen Namen in Innovene und Condea seinen Namen in Sasol. Schließlich wurde Innovene am 16. Dezember 2005 von INEOS Oxide Ltd., dem im Vereinigten Königreich ansässigen Mutterkonzern von INEOS Americas LLC, übernommen. Beide Unternehmen, INEOS Americas LLC und Innovene, arbeiteten weiterhin umfassend an der Untersuchung mit.
(45)
Daraus folgt, dass die drei Gemeinschaftshersteller BASF AG, Innovene und Sasol den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung bilden.
(46)
Wie die vorangegangene Prüfung ergab auch diese Untersuchung, dass ein Teil der Ethanolaminproduktion in der Gemeinschaft für den internen, d. h. den Eigenverbrauch bestimmt ist. Wie in der vorangegangenen Prüfung wird dieser Anteil auf ca. ein Drittel der gesamten Gemeinschaftsproduktion geschätzt. Ein Hersteller des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft produzierte für den Eigenverbrauch. Dieser Hersteller hat eine Produktionsstätte, die allein zur Deckung des Eigenbedarfs bestimmt ist und betrieben wird. Die Untersuchung bestätigte, dass die antragstellenden Gemeinschaftshersteller die betroffene Ware, die sie in den Handel bringen oder zur Deckung des Eigenbedarfs verwenden, nicht von unabhängigen Parteien innerhalb oder außerhalb der Gemeinschaft beziehen. Das zur Deckung des Eigenbedarfs bestimmte Ethanolamin wird daher nicht als Konkurrenz für das übrige Ethanolamin auf dem Gemeinschaftsmarkt (nachfolgend „freier Markt“ genannt) angesehen.
E. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
1. Verbrauch auf dem Gemeinschaftsmarkt
Gemeinschaftsverbrauch
2002
2003
2004
UZÜ
Tonnen insgesamt
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tonnen für den Eigenverbrauch
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tonnen für den freien Markt
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Quelle: Eurostat-Daten und Antworten auf den Fragebogen
(47)
Der gesamte Gemeinschaftsverbrauch wurde ermittelt anhand der Produktion abzüglich der Ausfuhren aller Hersteller in der Gemeinschaft und zuzüglich der Einfuhren aus Drittländern auf den Gemeinschaftsmarkt. Verglichen mit 2002 nahm der Verbrauch während des UZÜ um 29 % oder 83 000 Tonnen zu. Besonders ausgeprägt war dieser Anstieg zwischen 2002 und 2003 (+ 17 % oder 48 000 Tonnen) und setzte sich auch 2004 und im UZÜ, allerdings etwas langsamer, fort. Der Verbrauchszuwachs ist auf eine steigende Nachfrage, bedingt durch eine breite und sich ständig erweiternde Anwendungspalette von Ethanolamin, zurückzuführen. Besonders stark war die Nachfrage seit 2002 nach DEA für die Glyphosatherstellung, nach TEA für die Esterquatherstellung und nach MEA für den Holzschutz.
(48)
Der Verbrauch auf dem freien Markt stieg im Bezugszeitraum um 32 % (oder 60 000 Tonnen), wobei von 2002 auf 2003 eine Zunahme von 20 % oder 37 000 Tonnen zu verzeichnen war.
(49)
Der Eigenverbrauch stieg um 23 % oder 22 000 Tonnen, da Ethanolamin vermehrt bei der Herstellung anderer Chemikalien eingesetzt wurde.
2. Einfuhren aus den USA, Menge, Marktanteil und Einfuhrpreise
Einfuhren aus den USA
2002
2003
2004
UZÜ
in Tonnen
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Marktanteil
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Einfuhrpreis EUR/t
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Quelle: Eurostat-Daten und Antworten auf den Fragebogen
(50)
Die Menge der Einfuhren aus den USA in die Gemeinschaft nahm zwischen 2002 und 2003 um 12 % ab und ist seitdem stabil geblieben. Der Marktanteil wurde bestimmt anhand des Verbrauchs auf dem freien Markt in der Gemeinschaft und hat sich im Bezugszeitraum um 8 Prozentpunkte von 24,7 % auf 16,7 % verringert. Der Rückgang der Importe und des Marktanteils zwischen 2002 und 2003 fiel mit einem 7%igen Rückgang des durchschnittlichen Einfuhrpreises zusammen. Zwischen 2002 und 2003 hatten die ausführenden US-Hersteller keinen Anteil an der Verbrauchssteigerung auf dem freien Markt in der Gemeinschaft. Auch nach 2003 erhöhten die ausführenden Hersteller in den USA ihren Marktanteil trotz wieder gestiegener Einfuhrpreise nicht. Auf einem Verkäufermarkt hätten solch attraktive Bedingungen normalerweise zu mehr Verkäufen geführt, aber wegen operativer Probleme und der noch besseren Bedingungen auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt kamen die ausführenden US-Hersteller nicht wie erwartet auf den Gemeinschaftsmarkt zurück.
(51)
Es sei darauf hingewiesen, dass die oben aufgeführten Preise aus der Eurostat-Importstatistik stammen. Sie berücksichtigen nicht den Produktmix und beinhalten Geschäftsvorgänge, für die eine Reihe von Verkaufsbedingungen gelten, die nicht mit denjenigen anderer Wirtschaftsteilnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt vergleichbar sind. Ein genauer Vergleich zwischen gedumpten Einfuhrpreisen und den Preisen der Gemeinschaftshersteller auf derselben Handelsstufe wurde wie unter Randnummer 53 beschrieben durchgeführt. Während des Bezugszeitraums stieg der durchschnittliche Einfuhrpreis lediglich um 2 %. Alle Einfuhren in die Gemeinschaft mit Ursprung in den USA erfolgten über verbundene Einführer, d. h. die Einfuhrpreise sind Verrechnungspreise innerhalb einer Unternehmensgruppe. Bei der vorangegangenen Überprüfung wurde festgestellt, dass die Einfuhrpreise künstlich festgelegt wurden, um zumindest teilweise die damals geltenden Antidumpingmaßnahmen auszugleichen. Die verbundenen Einführer in der Gemeinschaft erlitten im früheren UZÜ erhebliche Verluste, und ihre Gewinnspannen zwischen Einkaufspreis (tatsächlicher Einfuhrpreis) und Weiterverkaufspreis auf dem Gemeinschaftsmarkt waren nicht hoch genug, um die zwischen Einfuhr und Weiterverkauf anfallenden Kosten zu decken. Aus diesem Grund wurde infolge der vorangegangenen Überprüfung die Form der Antidumpingmaßnahmen verändert und es wurden spezifische feste Zollsätze pro Tonne eingeführt.
(52)
Bei dieser Untersuchung wurde festgestellt, dass sowohl die ausführenden US-Hersteller als auch ihre verbundenen Einführer in der Gemeinschaft im UZÜ Gewinne erzielten und dass die Gewinnspannen der verbundenen Einführer den Marktbedingungen entsprachen. Die Höhe der Verkaufspreise verglichen mit dem Normalwert und/oder den Produktionskosten bescherte allen Unternehmen, die auf Märkten mit hohen Verkaufspreisen tätig waren, angemessene Gewinne.
(53)
Der Vergleich zwischen den den unabhängigen Abnehmern in Rechnung gestellten cif-Einfuhrpreisen frei Grenze der Gemeinschaft, einschließlich Antidumpingzöllen, und den Ab-Werk-Preisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft ergaben für dieselben Warentypen und die gleiche Handelsstufe eine Unterbietung der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 7,3 % bis 17,5 %.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern, Menge, Marktanteil und Einfuhrpreise
Einfuhren aus anderen Drittländern
2002
2003
2004
UZÜ
Tonnen
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Marktanteil
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Einfuhrpreis EUR/t
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Quelle: Eurostat-Daten
(54)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern gingen im Bezugszeitraum um die Hälfte zurück. Die wichtigsten dieser ausführenden Drittländer, vor allem Russland und der Iran, verfügen nur noch über einen verschwindend kleinen Marktanteil. Dieser Rückgang ist nach Angaben der Verwenderindustrie darauf zurückzuführen, dass die beiden genannten Länder Probleme hatten, die genauen angeforderten Mengen zu einem exakt bestimmten Datum zu liefern.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZÜ
Produktion (in Tonnen)
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapazität (in Tonnen)
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Kapazitätsauslastung
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Im Bezugszeitraum stieg die Produktion um 41 %. Gleichzeitig wurde die Kapazität um 18 % erhöht, was eine Verbesserung der Kapazitätsauslastung von 78,4 % auf 93,2 % zur Folge hatte.
(56)
Die Erhöhung der Kapazität zwischen 2002 und 2003 ist äußerst gering und spiegelt einige Effizienzsteigerungen wider. Ab 2004 sind wieder ein intensiverer Abbau von Engpässen und eine Ausdehnung der Kapazitäten zu beobachten.
Lagerbestände
2002
2003
2004
UZÜ
in Tonnen
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
Die Höhe der Lagerbestände wird am Ende jedes Jahres zwischen 2002 und 2004 verglichen; sie schwankt in einem gewissen Grad in Abhängigkeit von den Aufträgen. Am Ende des UZÜ sind die Lagerbestände niedriger; da der UZÜ aber am 30. Juni 2005 endete, ist dieser Wert nur bedingt mit den Angaben über die Lagerbestände am Jahresende vergleichbar. Aufgrund der etwas geringeren Nachfrage der industriellen Verwender während der Sommermonate fahren die Hersteller die Produktion nämlich herunter und nehmen Wartungsarbeiten an den Produktionsanlagen vor.
2002
2003
2004
UZÜ
Verkaufsvolumen
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Marktanteil am Gesamtverbrauch (einschließlich Eigenverbrauch)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Marktanteil am Verbrauch auf dem freien Markt
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Verkaufspreis EUR/t (Verkäufe auf dem freien Markt)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Das Volumen der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer stieg im Bezugszeitraum um 35 %. Sowohl der Anteil am Gesamtverbrauch in der Gemeinschaft als auch der Anteil am Verbrauch auf dem freien Markt haben sich nach einem Rückgang zwischen 2002 und 2003 wieder stabilisiert und betrugen im UZÜ 48 % (Anteil am Gesamtverbrauch) bzw. 71,3 % (freier Markt). Die durchschnittlichen Preise für Verkäufe an unabhängige Abnehmer entwickelten sich ähnlich: nach einem Rückgang von 5 % zwischen 2002 und 2003 waren die Preise auf dem freien Markt während des UZÜ um 17 % höher als 2002.
(59)
Verglichen mit dem Preisniveau im UZÜ der vorangegangenen Untersuchung, der mit dem Kalenderjahr 1998 zusammenfiel, sind die Preise 2004 und im jetzigen UZÜ durchschnittlich um 22,7 % bzw. 37,5 % höher. Die für den Eigenverbrauch bestimmte Produktion, die in integrierten Produktionsstätten verwendet wird, wird nicht fakturiert.
(60)
In den letzten zehn Jahren hat der Verbrauch ständig zugenommen: von 152 000 Tonnen im Jahr 1995 auf 367 000 Tonnen im UZÜ, was einem jährlichen Anstieg von 9,7 % entspricht. Der jüngste Verbrauchszuwachs im Bezugszeitraum, also von 2002 bis zum UZÜ, betrug jährlich 10,7 % bei einem jährlichen Kapazitätszuwachs von 7 %. Diese Entwicklung förderte hohe Preise in der Gemeinschaft und zwang den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft gleichzeitig, seine Kapazitätsauslastung entscheidend zu erhöhen (von 78,4 % auf 93,2 %), was zu einem jährlichen Produktionszuwachs von 14,5 % führte. Ausgedrückt in absoluten Zahlen stieg die Produktion um 84 000 Tonnen bei einer Zunahme des Verbrauchs um 83 000 Tonnen und einer Kapazitätsausweitung um lediglich 48 500 Tonnen.
2002
2003
2004
UZÜ
Durchschnittliche Produktionskosten in EUR/t
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
Eine starke und noch wachsende Nachfrage, verbunden mit einer langsameren Kapazitätsausweitung und einem Importrückgang, haben die Preise für Ethanolamin in der Gemeinschaft auf einem hohen Niveau gehalten. Darüber hinaus hatten die Produktionskosten je Tonne im Bezugszeitraum kaum Einfluss auf die Gewinnspannen. Der Anstieg der Produktionskosten um 5,9 % zwischen 2004 und dem UZÜ war die Folge des steigenden Naphthapreises; Naphtha ist ein Energieträger auf Erdölbasis, der bei der Produktion von Ethylenoxid eingesetzt wird, dem wichtigsten Rohstoff für die Ethanolaminherstellung in der Gemeinschaft.
2002
2003
2004
UZÜ
Beschäftigung
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Produktivität Tonne je Beschäftigten
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Löhne in 1 000 EUR
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Durchschnittslohn je Beschäftigten (in EUR)
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
Die Beschäftigtenzahlen im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft für die gleichartige Ware sind im Bezugszeitraum stabil geblieben. Da der Produktionsprozess weitgehend automatisiert ist, ist er nicht arbeitsintensiv. Dank ständiger Verbesserungen und dem Abbau von Engpässen in den Produktionsstätten stieg die Produktivität im Bezugszeitraum um 42 %.
(63)
Im gleichen Zeitraum erhöhten sich die Löhne um 11 % und erreichten ihren Spitzenwert 2004, was der Umstrukturierung und den Entlassungen bei einem der antragstellenden Gemeinschaftshersteller zuzuschreiben ist. Die Durchschnittslöhne je Beschäftigten entwickelten sich ähnlich.
Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft
2002
2003
2004
UZÜ
Wert der Verkäufe in 1 000 EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Produktionskosten in 1 000 EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Rentabilität
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Im Bezugszeitraum stieg bei den Verkäufen auf dem freien Markt an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft die Rentabilität von 2,8 % im Jahr 2002 auf 15,5 % im UZÜ, nachdem sie 2003 auf 1,1 % gefallen war. Die Rentabilitätssteigerung seit 2003 ist im Zusammenhang zu sehen mit den stabil gebliebenen Einfuhren aus den USA und einer steigenden Nachfrage, was zu einer Erhöhung der Verkaufsmengen und der Verkaufspreise führte, die 2004 und im UZÜ über dem Anstieg der Produktionskosten lag.
2002
2003
2004
UZÜ
Investitionen in 1 000 EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
Kapitalrendite
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Die in der Gemeinschaft erzielten Preise sind ausschlaggebend dafür, ob Unternehmen geneigt sind, zusätzliche Kapazitäten zu schaffen. Zwischen 2002 und 2003 war die Kapitalrendite nicht hoch genug, um die Schaffung zusätzlicher Produktionsstätten zu rechtfertigen. Mithin beschränkten sich die Unternehmen darauf, einige Engpässe zu beseitigen und die Effizienz zu verbessern. Die ständig steigende Nachfrage, verbunden mit einem nur begrenzten Ausbau der Kapazitäten, führte zu Preiserhöhungen in einem Umfang, der die Unternehmen ab 2004 veranlasste, die in den Schubladen liegenden Investitionspläne zu realisieren.
(66)
Zu den Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten ist anzumerken, dass die Ethanolaminherstellung nur einen geringen Anteil an der Gesamtproduktion chemischer Erzeugnisse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hat, der vor allem große internationale Chemiekonzerne mit hohem Cashflow, guten Eigenfinanzierungsmöglichkeiten und einer hohen Kreditwürdigkeit umfasst. Daher hatte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Allgemeinen keine größeren Probleme bei der Kapitalbeschaffung.
2002
2003
2004
UZÜ
Cashflow in 1 000 EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Cashflow im Verhältnis zum Umsatz
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Die Entwicklung des Cashflows veranschaulicht die Verbindung zwischen Preisniveau, Rentabilität und Kapitalrendite. Nach eher schwachem Cashflow in 2002 und 2003 stieg das Verhältnis von Cashflow zu Umsatz seit 2004 wieder auf zweistellige Werte und war bei den meisten Unternehmen so hoch, dass sie wieder in das Ethanolamingeschäft investierten.
(68)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft profitierte vom Marktzuwachs im Bezugszeitraum, was sich am steigenden Marktanteil am Gesamtverbrauch (von 45,9 % auf 48 %) und am freien Markt (von 69,9 % auf 71,3 %) ablesen lässt.
(69)
Das Dumping hielt während des UZÜ an, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau als während der vorangegangenen Untersuchung.
(70)
Wie oben beschrieben hatte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft tatsächlich die Möglichkeit, sich vom früheren Dumping zu erholen, vor allem im Hinblick auf die Verkaufspreise und die Rentabilität.
2002
2003
2004
UZÜ
Ausfuhrvolumen in Tonnen
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
Das Volumen der Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in Drittländer nahm im Bezugszeitraum um 11 % zu, was einer durchschnittlichen Zuwachsrate von 4 % jährlich und weitgehend auch dem gestiegenen Verbrauch weltweit entspricht. Dies zeigt, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft auf den Weltmärkten konkurrenzfähig ist.
5. Schlussfolgerung zur Lage auf dem Gemeinschaftsmarkt
(72)
Der Ethanolaminverbrauch auf dem Gemeinschaftsmarkt stieg um 29 %, während die Einfuhren aus den USA im Bezugszeitraum um 11 % zurückgingen. Gleichzeitig konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Absatzmengen vergrößern und auf diese Weise seinen Marktanteil stabilisieren und sogar leicht ausbauen.
(73)
Die wirtschaftliche Situation des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verbesserte sich, wie an der positiven Entwicklung der meisten Wirtschaftsindikatoren abzulesen ist: Produktion (+ 41 %), Produktionskapazität (+ 18 %) und Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen (+ 35 % bzw. +45 000 Tonnen), Wert (+ 58 %), Produktivität, Marktanteil (+ 2 %), Cashflow und Rentabilität, Investitionen und Kapitalrendite. Die Produktionskosten je Tonne stiegen weniger stark als die Verkaufspreise. Darüber hinaus profitierte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft vom wachsenden Gemeinschaftsmarkt und konnte mit der Entwicklung der Nachfrage auf dem Weltmarkt Schritt halten, wie die Zunahme der Ausfuhrmenge um 11 % zeigt.
(74)
Zusammenfassend ist festzuhalten, dass angesichts der positiven Entwicklung der für den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ausschlaggebenden Indikatoren seine Lage als gut bezeichnet werden kann. Ein Andauern der bedeutenden Schädigung konnte nicht festgestellt werden. Es wurde daher geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung besteht.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(75)
Bekanntlich führten die ausführenden Hersteller in den USA auch während des UZÜ weiterhin Ware zu gedumpten Preisen in die Gemeinschaft aus, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau als bei der vorangegangenen Untersuchung. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen könnte bei einer entsprechenden Senkung der Ausfuhrpreise zu Dumpingspannen zwischen 13,4 % und 28,3 % bei den kooperierenden ausführenden Herstellern führen; das Verhalten der nicht kooperierenden Hersteller, auf die in der ursprünglichen Untersuchung 42 % der Einfuhren entfielen, lässt sich indessen nicht beurteilen. Gleichwohl dürfte für diese, da für sie die höchsten Antidumpingzölle gelten, bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Rückkehr auf den Gemeinschaftsmarkt am interessantesten sein.
(76)
Gleichzeitig wird auf dem US-Markt eine zusätzliche Kapazität von schätzungsweise 90 000 Tonnen zur Verfügung stehen, sobald die operativen Probleme und die Folgen der Hurrikans beseitigt sind.
(77)
Es wurde daher der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein Anhalten des Dumpings wahrscheinlich ist und die Gefahr besteht, dass die Einfuhrmengen steigen und damit möglicherweise zumindest kurzfristig die Preise in der Gemeinschaft drücken.
(78)
Eine Zunahme der gedumpten Einfuhren würde normalerweise die Verkaufspreise drücken und damit die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sowie die im Bezugszeitraum beobachtete finanzielle Erholung beeinträchtigen. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen würde die Preisunterbietung erheblich in die Höhe treiben.
(79)
Es wird erwartet, dass die US-amerikanischen Hersteller in gewissem Umfang den wichtigsten Rohstoff Ethylenoxid (EO) wieder vermehrt bei der Herstellung von Ethanolamin und nicht so sehr bei der MEG-Produktion einsetzen werden.
(80)
EO ist ein Rohstoff für die Herstellung anderer chemischer Erzeugnisse oder Derivate, im Wesentlichen von Ethylenglykol, und hier vor allem bei der Herstellung von Monoethylenglykol (MEG). Da EO hochexplosiv und hochtoxisch ist und seine Herstellung besonderen Umweltschutz-, Gesundheitsschutz- und Sicherheitsauflagen sowie besonderen Vorschriften im Zusammenhang mit der nationalen Sicherheit unterliegt, ist die Produktion auf einige wenige Produktionsstätten in der Welt beschränkt. Folglich hängt der Einsatz von EO von den Weltmarktpreisen seiner Derivate ab.
(81)
Schon immer war bei den Preisniveaus eine gewisse Hierarchie zu beobachten: Ethylen war teurer als MEG und Ethanolamin war noch teurer als Ethylen und MEG. Seit Ende 2003 ist der MEG-Preis in der Gemeinschaft jedoch deutlich gestiegen und war höher als der Ethylenpreis und zeitweise sogar höher als der Ethanolaminpreis. Aus diesem Grund wurde EO vermehrt in der Produktion von MEG eingesetzt, was zu einer gewissen Verknappung von EO auf dem Markt führte und gleichzeitig dazu beitrug, dass sich der Ethanolaminpreis auf einem relativ hohen Niveau stabilisieren konnte.
(82)
Derzeit investieren die Länder des Nahen Ostens in die Produktion von Ethylenglykol auf Naphtha-Basis. So werden kurzfristig in Kuwait (unter Beteiligung von Dow Chemical), Saudi-Arabien und im Iran neue MEG-Produktionsstätten in Betrieb genommen. Da Naphtha ein Rohölprodukt ist, haben diese Länder eindeutig komparative Kostenvorteile. Der MEG-Preis dürfte daher kurzfristig sinken und die Absatzmöglichkeiten der US-amerikanischen Hersteller für MEG dürften vor allem in Asien zurückgehen, wo mehr als 30 % des weltweiten MEG-Verbrauchs auf die chinesische Textil- und Polyesterproduktion entfallen. Betroffen wäre vor allem ein nicht kooperierender ausführender Hersteller, der derzeit zu den wichtigsten Ausführern von MEG nach Asien gehört. Es ist mithin zu erwarten, dass die US-Hersteller die Ethanolaminproduktion erhöhen; dies wiederum wird die Preise drücken, so dass die Hersteller gezwungen sind, neue Kunden außerhalb des US-amerikanischen Marktes, d. h. auf dem Gemeinschaftsmarkt zu finden.
(83)
Unter Beachtung der derzeitigen stabilen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft hängt die Wahrscheinlich eines Wiederauftretens einer durch den Preisdruck verursachten Schädigung auch von der Stärke dieses Preisdrucks und der Entwicklung anderer Faktoren ab, wie beispielsweise der Produktionskosten und der Möglichkeit, Kostensteigerungen an die Kunden weiterzugeben. Daher wurde die Situation nach Ablauf des UZÜ untersucht.
(84)
Es wurden zusätzliche Angaben erhoben um festzustellen, ob die auf der Analyse des Bezugszeitraums, vor allem des UZÜ, basierenden Schlussfolgerungen auch noch in der zweiten Jahreshälfte 2005 bzw. in den ersten fünf Monaten des Jahres 2006 Bestand haben.
(85)
Die Preise für alle Typen von Ethanolamin auf dem Gemeinschaftsmarkt stiegen in der zweiten Jahreshälfte 2005 weiter an, und zwar in einer Größenordnung von 11,4 % bis 14,7 %. Auf dem US-Markt war der durchschnittliche Preisanstieg mit 22 % noch ausgeprägter. Für die vorübergehende Knappheit auf dem US-Markt waren primär die Hurrikanschäden in Louisiana verantwortlich.
(86)
Diese Entwicklung setzte sich auch in den ersten fünf Monaten des Jahres 2006 fort, allerdings wesentlich langsamer: die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt legten zwischen 2,8 % und 4 % zu und auf dem US-Inlandsmarkt um 9,9 %, was auf eine allmähliche Erholung von den lokalen operativen Problemen und den Hurrikanschäden hinweist.
(87)
Die Ölpreise zogen in der zweiten Jahreshälfte 2005 erheblich an und waren im Durchschnitt 30 % höher als im UZÜ, was sich auch auf den Naphtha-Preis auswirkte, der in der zweiten Hälfte des UZÜ (erste Jahreshälfte 2005) zu steigen begann. Die Preise der US-amerikanischen Einfuhren in die Gemeinschaft scheinen dem Anstieg der Rohstoffpreise langsamer zu folgen, was zum Teil daran liegt, dass die vertraglich vereinbarten Preise langsamer angepasst werden und der Marktanteil geschützt werden soll, zum Teil aber auch daran, dass die Produktion der US-Hersteller auf Erdgas und nicht auf Naphtha basiert und der Gaspreis weniger schnell steigt als der Ölpreis.
(88)
Letzterer legte noch in den ersten fünf Monaten 2006 um 10 % zu und beeinträchtigte aufgrund des beobachteten verlangsamten Aufwärtstrends bei den Verkaufspreisen die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(89)
Die Analyse der Situation nach dem UZÜ scheint auf einen Wendepunkt in der Entwicklung auf dem Gemeinschaftsmarkt für Ethanolamin hinzudeuten. Die Verkaufspreise haben offensichtlich ihren Höchststand erreicht, und bei bestimmten Ethanolamin-Typen ist der Preis sogar gefallen. Es gibt Hinweise darauf, dass ein Anstieg der Produktionskosten nicht ohne weiteres über ein Anheben der Verkaufspreise an die Kunden weitergegeben werden kann. Gleichwohl lässt sich derzeit nicht mit Bestimmtheit sagen, inwieweit steigende Produktionskosten und eine sinkende Rentabilität mittelfristig eine Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bewirken.
(90)
Sollten die Maßnahmen außer Kraft treten, besteht kurzfristig die Wahrscheinlichkeit vermehrter gedumpter Einfuhren aus den USA in die Gemeinschaft, die auf die Preise drücken.
(91)
Mittelfristig könnte sich die Lage aufgrund einer erhöhten Ethanolaminproduktion in den USA infolge sinkender Absatzmöglichkeiten für MEG verschärfen und die US-Hersteller zwingen, neue Märkte zu erschließen und größere Mengen auf den Gemeinschaftsmarkt umzuleiten.
(92)
Da die Steigerung der Verkaufspreise Anfang 2006 offensichtlich zum Stillstand gekommen ist, die Produktionskosten aber aufgrund der Ölpreisentwicklung weiter zulegen, wird die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zusätzlich beeinträchtigt.
(93)
Alle diese Faktoren deuten auf eine Wahrscheinlichkeit des Wiederauftretens der Schädigung hin. Gleichwohl ist anzumerken, dass einige der obigen Schlussfolgerungen Ereignisse zugrunde legen, die möglicherweise erst mittelfristig eintreten.
G. INTERESSE DER GEMEINSCHAFT
1. Vorbemerkung
(94)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Einführer, der Händler, der Großhändler und der industriellen Verwender der betroffenen Ware.
(95)
Die vorangegangenen Untersuchungen hatten bekanntlich ergeben, dass eine Einführung von Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse nicht zuwiderlief. Darüber hinaus handelt es sich bei dieser Untersuchung um eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen, d. h., es wird eine Situation analysiert, in der die Maßnahmen bereits gelten.
(96)
Auf dieser Grundlage wurde geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings und eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprechen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(97)
Bekanntlich lag während des UZÜ weiterhin Dumping vor, und es ist wahrscheinlich, dass die betroffene Ware mit Ursprung in den USA weiterhin zu gedumpten Preisen eingeführt und der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft erneut geschädigt wird.
(98)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hat gezeigt, dass er lebensfähig und konkurrenzfähig ist, was an der positiven Entwicklung der meisten Wirtschaftsindikatoren, besonders der Rentabilität, des Cashflows und der Kapitalrendite, abzulesen ist. Die geltenden Antidumpingmaßnahmen sind mit ein Grund für das derzeitige Preisniveau auf dem Gemeinschaftsmarkt und haben dazu beigetragen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wieder eine Rentabilität erreichen konnte, die ihm eine Kapitalrendite bescherte, mit der wiederum Investitionen in neue Produktionskapazitäten wirtschaftlich vertretbar sind. Vor allem der ausführende US-Hersteller INEOS, der nach der Übernahme von Innovene faktisch zum Gemeinschaftshersteller wurde, kündigte bedeutende Investitionen in der Gemeinschaft an. Eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen würde auch zur Rentabilität dieses Projektes beitragen. Eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen gegen gedumpte Einfuhren aus den USA liegt also im Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
3. Interesse der Einführer und Händler/Großhändler
(99)
Da weder Händler noch Großhändler kooperierten, wurde der Schluss gezogen, dass ein Außerkrafttreten bzw. eine Fortsetzung der Maßnahmen keine wesentlichen Auswirkungen auf diese Parteien hat. Darüber hinaus wurden bei der Untersuchung keine unabhängigen Einführer ermittelt; alle Einfuhren der betroffenen Waren mit Ursprung in den USA in die Gemeinschaft erfolgten offensichtlich über mit den ausführenden US-Herstellern verbundene Einführer.
(100)
Die Fortsetzung der Maßnahmen wird keine Auswirkungen auf die derzeitige Lage der verbundenen Einführer haben, die der Untersuchung zufolge während des UZÜ Gewinne in dem den Marktbedingungen entsprechenden Rahmen erzielten. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen könnte natürlich im Interesse der verbundenen Ausführer liegen, sofern die Preise der Verkäufe an die Kunden davon unberührt blieben und sofern die ausführenden US-Hersteller nicht einen Teil oder den gesamten daraus resultierenden zusätzlichen Gewinn für sich einfordern und die Preise, zu denen die verbundenen Einführer das Ethanolamin beziehen, selbst festsetzen.
4. Interesse der industriellen Verwender
(101)
Angesichts der Tatsache, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen bereits eine zweite Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen wäre, wurde das Interesse der industriellen Verwender besonders sorgfältig geprüft.
(102)
Lediglich Verwender aus der Esterquat-Sparte für Weichmacher meldeten sich bei dieser Untersuchung. Ein industrieller Verwender, auf den 14 % der gesamten Einfuhren aus den USA im UZÜ entfielen, beantwortete den Fragebogen, zwei andere übermittelten Stellungnahmen und Informationen über die Kostenstruktur der Produktion der Endprodukte. Esterquats werden auf TEA-Basis hergestellt und dienen als Weichmacher, die von den Waschmittelriesen Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser und Colgate vertrieben werden. Diese industriellen Verwender behaupten, dass der Anstieg des TEA-Preises ihre Geschäfte bedrohe und dass auf dem Gemeinschaftsmarkt ein Lieferengpass bestehe. Beide Faktoren würden sich bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen abschwächen. Darüber hinaus stehe der Fortbestand der Produktion in der Gemeinschaft auf dem Spiel, wenn sich die Rentabilität auf dem Esterquat-Sektor nicht verbessere.
(103)
Die Untersuchung ergab, dass während des UZÜ TEA rund 23 % der Kosten für die Esterquat-Produktion ausmachte, das ist zwar mehr als 2003 (22 %), aber durchaus vergleichbar mit der Situation 2002, dem ersten Jahr des Bezugszeitraums. Nach dem UZÜ dürften angesichts der für TEA beobachteten Preisentwicklung die TEA-Kosten bei den Gesamtkosten des Endprodukts noch stärker zu Buche schlagen. Ein Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen würde unbestritten zumindest kurzfristig die Folgen des hohen Preises des Rohstoffs TEA abschwächen. Angenommen, das Außerkrafttreten der Maßnahmen würde sich vollständig in einem niedrigen Ankaufspreis niederschlagen, so würden dadurch die TEA-Kosten um annähernd 7 % fallen. Die Gesamtproduktionskosten für die Endprodukte würden um ca. 1 % sinken und die Rentabilität um den gleichen Prozentsatz steigen.
(104)
Die Untersuchung ergab, dass die Rentabilität des Esterquat-Sektors im Bezugszeitraum tatsächlich von 18 % auf 8 % zurückging. Der Hauptgrund hierfür scheint indessen der 6%ige Rückgang der Verkaufspreise für Esterquats im Bezugszeitraum zu sein, da dadurch der Anteil der Produktionskosten an den Verkaufspreisen um fast 10 % zunahm. Der Sektor spürt offensichtlich die Folgen einer Orientierung nach Osten, insbesondere nach Russland, wo generell kostengünstigere Lösungen angeboten werden, speziell jedoch für „Talg-Fettsäure“, den anderen wichtigen Rohstoff bei der Esterquat-Produktion. Dieser aus Rindertalg hergestellte Rohstoff kann durch das pflanzliche „Palmöl-Styrol“ ersetzt werden, das im Osten in großen Mengen zur Verfügung steht. Außerdem verlangen die Waschmittelriesen aus Effizienzgründen, dass ihre Zulieferer vor Ort sind, was der Hauptgrund für eine Auslagerung der Produktion aus der Gemeinschaft sein könnte.
(105)
Schließlich wurde das Vorbringen eines Versorgungsengpasses bei TEA in der Gemeinschaft geprüft, aber als unbegründet zurückgewiesen, da die betroffenen Verwender Angebote einiger Hersteller abgelehnt hatten.
(106)
Zusammenfassend wird zwar eingeräumt, dass der steigende TEA-Preis sich bei den industriellen Verwendern, die sich gemeldet hatten, negativ auf die Produktionskosten des Endprodukts auswirkte, diese Auswirkungen sind aber begrenzt, und ein Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen würde nur marginale Verbesserungen bringen. Andere Faktoren, wie die Kosten anderer Rohstoffe und die Anforderungen der Abnehmer der Produkte, fallen der Untersuchung zufolge weitaus stärker ins Gewicht. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass ein Aufrechterhalten der Maßnahmen die industriellen Verwender nur unwesentlich beeinträchtigen würde.
5. Schlussfolgerungen zum Interesse der Gemeinschaft
(107)
Die Untersuchung ergab, dass die geltenden Antidumpingmaßnahmen zu einer Erholung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrugen. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft würde von einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen profitieren, da dadurch die derzeitigen gewinnbringenden Preise gehalten und zusätzliche Investitionen getätigt werden könnten. Ein Außerkrafttreten der Maßnahmen würde diesen Erholungsprozess gefährden. Daher liegt die Aufrechterhaltung der Maßnahmen im Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(108)
Unabhängige Einführer scheint es nicht zu geben, und unabhängige Händler/Großhändler meldeten sich nicht. Alle Einfuhren mit Ursprung in den USA erfolgen über verbundene Händler, die während der Geltungsdauer der Maßnahmen den Ergebnissen der Analyse des UZÜ zufolge marktkonforme Gewinne erzielten.
(109)
Außerdem scheinen die geltenden Maßnahmen in der Vergangenheit die wirtschaftliche Lage der Verwender nicht entscheidend beeinträchtigt zu haben. Aus den während dieser Untersuchung erhobenen Informationen geht hervor, dass ein etwaiger der Einführung der Antidumpingmaßnahmen zuzurechnender Preisanstieg, wenn es ihn gab, im Verhältnis zu den Vorteilen, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aus der Beseitigung der Handelsverzerrung durch die gedumpten Einfuhren zog, nicht unverhältnismäßig erscheint.
(110)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe dafür sprechen, dass eine Aufrechterhaltung der derzeit geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den USA dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderlaufen würde.
(111)
Eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den USA wird mithin als angemessen betrachtet.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(112)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde allen Parteien eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(113)
Die Untersuchung ergab, dass das betroffene Land über Restkapazitäten verfügt und dass während des UZÜ weiterhin gedumpte Ware eingeführt wurde. Im Bezugszeitraum verbesserte sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Hinblick auf die meisten Schadensfaktoren im Wesentlichen aufgrund günstiger Bedingungen auf dem Weltmarkt. Angesichts der positiven Entwicklung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft konnte nicht festgestellt werden, dass weiterhin eine bedeutende Schädigung vorlag. Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung ergab jedoch, dass eine Reihe von Faktoren, wie die in den USA vorhandenen Kapazitätsreserven, die sinkenden Absatzmöglichkeiten für MEG, die Lage in der Ethanolamin-Produktion weltweit und in der Gemeinschaft, darauf hindeuten, dass mittelfristig eine erneute Schädigung zu erwarten sein dürfte.
(114)
Aus den dargelegten Gründen sollten gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Ethanolamin mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika, die mit der Verordnung (EG) Nr. 1603/2000, zuletzt geändert durch eine Mitteilung bezüglich der Namensänderung von INEOS (7), eingeführt wurden, aufrechterhalten werden. Die Maßnahmen sollten für lediglich zwei weitere Jahre in Kraft bleiben.
(115)
Einerseits besteht die Möglichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings, da i) die ausführenden Hersteller in den USA trotz der geltenden Antidumpingmaßnahmen weiterhin gedumpte Ware in die Gemeinschaft eingeführt haben und ii) die Einfuhren in die Gemeinschaft zunehmen dürften angesichts der bestehenden Kapazitätsreserven von 90 000 Tonnen in den USA, die bis Ende 2006 bereitstehen dürften und für die auf dem US-Inlandsmarkt keine Nachfrage besteht. Ferner verfügt der wichtigste nichtkooperierende US-Hersteller, für den die höchsten Antidumpingzölle gelten und für den daher bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Rückkehr auf den Gemeinschaftsmarkt am interessantesten sein dürfte, über das notwendige Vertriebsnetz, da er andere chemische Erzeugnisse auf dem Gemeinschaftsmarkt verkauft.
(116)
Auf der anderen Seite ist zu erwarten, dass der Kapazitätsüberschuss in den USA bis 2010 allmählich abgebaut wird und die geplanten Kapazitätsausweitungen eines kooperierenden ausführenden US-Herstellers in der Gemeinschaft Ende 2008, d. h. in zwei Jahren, betriebsbereit sein werden. Diese Erwägungen und die anhaltende Unsicherheit hinsichtlich des Einflusses der Ölpreisentwicklung auf die Produktionskosten und die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft rechtfertigen die Begrenzung der Maßnahmen auf weitere zwei Jahre.
(117)
Nach Ablauf dieser zwei Jahre wird die Kommission, sofern angezeigt, von Amts wegen eine neue Überprüfung wegen bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen einleiten, auf die Artikel 11 der Grundverordnung Anwendung finden wird -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Ethanolamin, die unter den KN-Codes ex 2922 11 00 (Monoethanolamin) (TARIC-Code 2922110010), ex 2922 12 00 (Diethanolamin) (TARIC-Code 2922120010) und 2922 13 10 (Triethanolamin) eingereiht werden, mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die oben beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
Land
Unternehmen
Unternehmensspezifischer Zollsatz
Vereinigte Staaten von Amerika
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(TARIC-Zusatzcode A115)
59,25 EUR/Tonne
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(TARIC-Zusatzcode A145)
69,40 EUR/Tonne
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(TARIC-Zusatzcode A116)
111,25 EUR/Tonne
Alle übrigen Unternehmen
(TARIC-Zusatzcode A999)
111,25 EUR/Tonne
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
(4) Werden die Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt und wird daher der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis gemäß Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (8) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft und bleibt für einen Zeitraum von zwei Jahren in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 23. Oktober 2006.