NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 925/2009
ze dne 24. září 2009
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 287/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových fólií ve Společenství.
(3)
Jak je stanoveno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, týkalo se šetření ohledně dumpingu a újmy období od 1. července 2007 do 30. června 2008 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „předběžná zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření Komise pokračovala ve svém šetření týkajícím se dumpingu, újmy a otázek zájmu Společenství a provedla další analýzy a ověření údajů, které poskytli v odpovědích na dotazník někteří vyvážející výrobci a výrobci ve Společenství.
(6)
Bylo provedeno pět dodatečných inspekcí v prostorách těchto výrobců Společenství:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Spojené království,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Lucembursko,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francie,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polsko,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Španělsko.
(7)
Byla provedena jedna dodatečná inspekce v prostorách této společnosti, která je ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Španělsko.
(8)
Byly provedeny tři dodatečné inspekce v prostorách těchto vyvážejících výrobců:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Šang-chaj a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Che-pej,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Šan-tung,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Ťiang-su.
(9)
Byla rovněž provedena jedna inspekce na Šanghajské burze neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange), Šang-chaj.
(10)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto zveřejněným informacím vznést námitky.
(11)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění podle potřeby a odpovídajícím způsobem upravena.
1.3 Rozsah šetření
(12)
Brazilský vyvážející výrobce tvrdil, že do rozsahu šetření mělo být zahrnuto i Rusko, jelikož během celého posuzovaného období byl ruský objem dovozu a podíl na trhu značný, a dokonce přesahoval objem dovozu a podíl na trhu Arménie. Brazilský vyvážející výrobce dále prohlašoval, že ceny dovozu z Ruska byly na stejné úrovni jako ceny dovozu z dotčených zemí a že v době zahájení šetření existovaly přímé důkazy o dumpingu.
(13)
Při analýze podnětu došla Komise k závěru, že pokud jde o Rusko, dostatečné přímé důkazy o dumpingu neexistují. V důsledku toho je nezahrnutí Ruska do podnětu považováno za oprávněné. Vzhledem k chybějícím důkazům o dumpingu není podstatné, zda objem dovozu nebo podíl na trhu dovozu pocházejícího z Ruska skutečně přesahoval objem dovozu nebo podíl na trhu jedné nebo více zemí zahrnutých do rozsahu šetření. Požadavek brazilského vyvážejícího výrobce byl proto zamítnut.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Navazující odvětví ve Společenství, tj. podniky zabývající se převíjením fólií, zdůrazňovalo, že by k dotčenému výrobku měly patřit i uživatelské role, tj. hliníkové fólie o hmotnosti pod 10 kg, protože pokud budou konečná opatření uložena pouze na dovoz hliníkových fólií o hmotnosti nad 10 kg (dále jen „role jumbo“), může se z dotčených zemí zvýšit vývoz uživatelských rolí za nízké ceny. Byl rovněž předložen argument, že oba výrobky mají v zásadě stejné vlastnosti a že se liší pouze v balení.
(15)
V 15. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn závěr, že uživatelské role a role jumbo jsou různé výrobky, pokud jde o fyzické vlastnosti a základní konečná použití. Následné šetření tato zjištění potvrdilo. Fyzické rozdíly mezi uživatelskými rolemi a rolemi jumbo totiž nespočívají pouze v samotném balení, protože dotčený výrobek se před opětovným zabalením a prodejem konečnému zákazníkovi musí převinout. Bylo rovněž konstatováno, že odběratelé, prodejní cesty i základní použití se liší. Zahrnout uživatelské role do definice výrobku pro toto šetření se proto nepovažuje za vhodné.
(16)
Tvrzením, že dovoz rolí jumbo může být nahrazen dovozem uživatelských rolí, se zabývá 97. až 99. bod odůvodnění níže.
(17)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 14. až 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
3.1 Arménie
(18)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 24. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Společnost nejdříve uvedla, že Komise učinila chybu, když předpokládala, že společnost v Arménii musí žádat o tržní zacházení, protože podle jejího názoru je Arménie zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu antidumpingové dohody WTO, a Arménie by tedy měla být odstraněna z poznámky k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního antidumpingového nařízení.
(20)
Jak se však uvádí ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Arménie je výslovně zmíněna v poznámce k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako jedna ze zemí bez tržního hospodářství. Postup v případě vyvážejících výrobců v zemích bez tržního hospodářství, které jsou členy WTO, stanoví čl. 2 odst. 7 písm. b). Toto šetření je s uvedenými ustanoveními plně v souladu. Tento argument byl proto znovu odmítnut.
(21)
Společnost poté prohlásila, že splňuje druhé kritérium pro tržní zacházení, které bylo ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení předběžně shledáno nesplněné. Společnost argumentovala tím, že nyní předložila účetnictví za rok 2007, které během inspekce ve svých prostorách před uložením prozatímních opatření neposkytla. Společnost znovu uvedla, že je přesvědčena, že druhé kritérium pro tržní zacházení nevyžaduje, aby účetnictví společnosti bylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že arménské národní účetní standardy jsou dostačující, jelikož Arménie je členem WTO.
(22)
Tento argument byl zamítnut. Společnost je povinna mít jedno jasné účetnictví, které je v souladu s mezinárodními účetními standardy. Nedostatky zjištěné auditory v účetních obdobích 2006 a 2007 jasně ukazují, že účetnictví společnosti nebylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a společnost tudíž nemůže prokázat, že druhé kritérium pro tržní zacházení splňuje. Kritéria pro tržní zacházení na mezinárodní standardy odkazují a členství ve WTO zde nehraje žádnou roli. Členství ve WTO jako takové navíc nezaručuje, že v hospodářské činnosti jedné společnosti převládají tržní podmínky.
(23)
Společnost dále prohlásila, že splňuje třetí kritérium pro tržní zacházení, které bylo předběžně ve 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení shledáno nesplněné z důvodů týkajících se koupě akcií od arménského státu a rovněž pozemků, které společnost od státu získala zdarma. Společnost uvedla, že otázka jí darovaných pozemků není významná a neměla by být posuzována společně se záležitostí týkající se akcií, kterou společnost rovněž nepovažuje za významnou.
(24)
Tento argument byl též zamítnut. Samotná skutečnost, že pozemky byly získány za nulové náklady a mohou být prodány za předpokladu, že bude státu zaplacena katastrální cena (která je výrazně nižší než jejich tržní hodnota), činí z pozemků pro společnost důležité a cenné aktivum, které není zaznamenáno v účetnictví společnosti, a má tudíž na její náklady významný vliv. Společnost rovněž neprokázala, že zkreslení, které je výsledkem koupě akcií za nižší cenu, než je jejich nominální hodnota, nebylo významné.
(25)
Lze tedy konstatovat, že obě záležitosti týkající se splnění třetího kritéria pro tržní zacházení poukazují na narušení, které je důsledkem poměrů bez tržního hospodářství.
(26)
Zjištění, že uvedené společnosti by tržní zacházení mělo být zamítnuto, se tímto potvrzuje.
3.2 ČLR
(27)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost znovu zdůraznila, že Komise neměla porovnávat cenu kótovanou na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE) a cenu kótovanou na Londýnské burze kovů (LME) a od obou hodnot při tom odečíst DPH a že bez této úpravy by ceny byly během období šetření podobné.
(28)
Tento argument byl zamítnut z důvodů uvedených ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože cena musí být srovnávána na rovnocenném základě. Čínští výrobci dotčeného výrobku platí z nákupu surového hliníku DPH. Většina této DPH je při prodeji konečného výrobku vrácena, buď při prodeji na domácím trhu (v tomto případě lze žádat o vrácení celé DPH), nebo při vývozu (v tomto případě čínská vláda omezuje vrácení DPH na určité sazby, na určité zboží a na určité období). Menší částka DPH, o jejíž vrácení nelze zažádat, není tak vysoká, aby měla na výše uvedené závěry významný vliv.
(29)
Je rovněž třeba poznamenat, že významný rozdíl v ceně mezi LME a SHFE během období šetření poukazuje na zásahy státu do mechanismu tvorby cen surového hliníku, což je zjištění prozatímního nařízení (32. bod odůvodnění), které bylo potvrzeno v souvislosti s inspekcí odborů Komise na SHFE.
(30)
Inspekce potvrdila, že stát má při tvorbě cen na SHFE zásadní úlohu a zasahuje do mechanismů tvorby cen, zejména s ohledem na své postavení jako prodejce surového hliníku i jako kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry). Je rovněž zřejmé, že SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v Číně a čínské občany a že neexistuje účinná arbitráž mezi SHFE a mezinárodními burzami mimo Čínu. To dokazují významné rozdíly v ceně mezi SHFE a mezinárodními burzami jako například LME. Navíc v případě, že termínová smlouva z SHFE vede k fyzické dodávce, smí se tato dodávka uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Uvedená pravidla pro dodávky zajišťují, že vnitrostátní čínský trh zůstává izolován od světového trhu a že cenová odchylka přináší prospěch pouze čínským společnostem.
(31)
Předběžná zjištění uvedená ve 22. až 40. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
3.3 ČLR a Arménie: Individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění týkající se vyvážejícího výrobce v Arménii uvedená ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžné zjištění uvedené ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které uvádí, že by mu mělo být individuální zacházení zamítnuto. Individuální zacházení bylo zamítnuto proto, že většinovým vlastníkem společnosti je stát. Společnost uvedla, že toto rozhodnutí by mělo být změněno, vzhledem k tomu, že stát společnost vlastní prostřednictvím společnosti kótované na hongkongské burze a že v představenstvu společnosti nejsou žádní státní úředníci.
(34)
Uvedené argumenty byly zamítnuty. Většinovým vlastníkem společnosti je stát, a proto se představenstvo, které společnost řídí, zodpovídá největšímu akcionáři - státu. Společnost rovněž neprokázala, a ani neposkytla žádné důkazy, které by dokazovaly, že stát nemůže zasahovat do obchodních rozhodnutí společnosti prostřednictvím rozhodnutí jejího představenstva.
(35)
Předběžná zjištění uvedená ve 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
3.4 Srovnatelná země
(36)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 43. až 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí je Turecko.
4. DUMPING
4.1 Brazílie
(37)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění uvedená v 53. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Arménie
(38)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená v 69. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost uvedla, že úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení v souvislosti s prodejem, správními a režijními náklady a přiměřeným ziskem z prodeje prostřednictvím společností ve spojení nebyly oprávněné.
(39)
Při přezkoumání vyšlo najevo, že se určitý prodej neuskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení ve Společenství. Za těchto okolností nebyly úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení oprávněné a uvedené výpočty byly odpovídajícím způsobem změněny.
4.3 ČLR
(40)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 78. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
Pro výpočet zbytkového dumpingového rozpětí pro ČLR byla předběžná metoda uvedená v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změněna tak, že rozpětí bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) celkového dumpingového rozpětí vypočítaného pro společnost, jíž bylo přiznáno tržní a individuální zacházení, a ii) nejvyšší dumpingové transakce téže společnosti použité na vývozní ceny uvedené v databázi Comext (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 47,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4.4 Konečná dumpingová rozpětí
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
5. ÚJMA
5.1 Výroba Společenství a vymezení výrobního odvětví Společenství
(42)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podala podnět Eurométaux jménem čtyř výrobců Společenství, kteří na šetření spolupracovali. Jeden další výrobce podnět podpořil a jeden výrobce s ním nesouhlasil. Uvedených pět výrobců, kteří podnět podali nebo jej podpořili, se proto považuje za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(43)
Jelikož nebyly ohledně výroby a vymezení výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto 86. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba ve Společenství
(44)
Arménský vyvážející výrobce zpochybnil stanovení spotřeby ve Společenství a namítl, že měl být vzat do úvahy prodej výrobního odvětví Společenství na nedobrovolném trhu. Stejná společnost rovněž prohlásila, že odhady uvedené v podnětu nebyly pro stanovení spotřeby ve Společenství spolehlivým základem, a odkázala na nezávislou studii trhu.
(45)
Pokud jde o údajné nedobrovolné užívání, bylo zjištěno, že během období šetření byl na nedobrovolný trh určen jen velmi omezený objem zboží. To se týkalo pouze jednoho výrobce Společenství a prodeje během prvního roku posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že tato skutečnost měla na celkovou situaci jen zanedbatelný, pokud vůbec nějaký, dopad.
(46)
Pokud jde o stanovení celkové spotřeby ve Společenství, byl učiněn závěr, že předběžně použitá metoda byla rozumná a podala o celé situaci relativně úplný obraz. Arménský vyvážející výrobce nevysvětlil, v jakém ohledu není metoda použitá orgány Společenství rozumná a proč by měla vést k nespolehlivým výsledkům. Studie citovaná arménským vyvážejícím výrobcem není považována za přímo relevantní, protože odkazuje na jiné typy hliníkových fólií a obsahuje údaje o společnostech mimo EU, které nemohly být ověřeny. Kromě toho byla předběžná zjištění týkající se celkové spotřeby ve Společenství uvedená v 90. bodě odůvodnění v tabulce 1 prozatímního nařízení potvrzena dalšími zúčastněnými stranami, včetně dovozců, kteří nejsou s výrobním odvětvím Společenství ve spojení.
(47)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celková spotřeba ve Společenství stanovená v prozatímním nařízení podává o celé situaci spolehlivý obraz.
(48)
Jelikož nebyly ohledně spotřeby ve Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(49)
Po zveřejnění předběžných zjištění brazilský vyvážející výrobce znovu zdůraznil, že výrobek pocházející z Brazílie splňuje vyšší normy kvality, jako například minimální pevnost v tahu a požadavky na tažnost, což ve srovnání s výrobkem vyváženým dalšími dvěma dotčenými zeměmi umožňuje větší rozsah použití a prodej širšímu spektru odběratelů. Výrobce tudíž tvrdil, že pro hliníkové fólie existují v závislosti na kvalitě výrobku různé segmenty trhu a že pouze brazilský výrobek splňuje normy pro prodej na trhu s vysoce kvalitními značkovými výrobky.
(50)
Brazilský vývozce rovněž zopakoval, že prodejní cesty a distribuční metody jsou pro jeho výrobky rozdílné. Zejména uvedl, že brazilský vývoz probíhá hlavně prostřednictvím obchodníků, zatímco arménští a čínští vyvážející výrobci prodávají přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Brazilský vývozce dále prohlásil, že má s některými odběrateli ve Společenství dlouhodobé a stabilní obchodní vztahy, přičemž vývozci z Arménie a ČLR vstoupili na trh Společenství teprve nedávno.
(51)
Nakonec stejný vyvážející výrobce uvedl, že objem dovozu a podíl na trhu se vyvíjel odlišně od dalších dvou vyvážejících zemí, což mělo být důkazem, že podmínky konkurence ve opravdu lišily.
(52)
Pokud jde o první tvrzení, tj. rozdíl v normách kvality, šetření ukázalo, že navzdory rozdílům v kvalitě se trh s hliníkovými fóliemi řídí zejména cenou a rozdíly v kvalitě hrají při výběru dodavatele pouze malou roli. Tato zjištění byla potvrzena spolupracujícími dovozci a dotčenými uživateli. Nedoložené tvrzení brazilského vyvážejícího výrobce, tj. že trh s hliníkovými fóliemi je v závislosti na rozdílech v kvalitě výrobku rozdělen na několik segmentů, nemohlo být tudíž během tohoto šetření potvrzeno, a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout.
(53)
Pokud jde o údajně rozdílné prodejní cesty a distribuční metody, je třeba poznamenat, že brazilský vyvážející výrobce nezpochybňuje fakt, že své výrobky prodává jak prostřednictvím obchodníka, se kterým není ve spojení, tak přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Na základě výše uvedeného jsou prodejní cesty považovány za shodné. Skutečnost, že brazilský vývozce údajně vybudoval během předchozích let dlouhodobé obchodní vztahy, sama o sobě nebrání tomu, aby jeho výrobky podléhaly stejným podmínkám hospodářské soutěže jako výrobky konkurence, která vstoupila na trh nedávno. Vyvážející výrobce neprohlásil ani neprokázal, že jeho odběratelé by nezměnili dodavatele, pokud by to považovali za vhodné. Z toho důvodu nevede skutečnost, že brazilský vývozce je na trhu Společenství přítomen dlouho, k závěru, že jeho výrobky podléhají jiným podmínkám hospodářské soutěže než výrobky dovezené z Arménie a z ČLR. Tvrzení v tomto ohledu bylo tudíž zamítnuto.
(54)
Pokud jde o rozdílný vývoj dovozu, brazilský vyvážející výrobce nepředložil žádné další informace nebo důkazy, a proto se potvrzují předběžná zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění.
(55)
Po zveřejnění předběžných zjištění arménský vyvážející výrobce uvedl, že by arménský dovoz měl být v rámci analýzy újmy posuzován odděleně vzhledem nízkému objemu dovozu, nízkému podílu na trhu, stabilní tendenci dovozu a rovněž údajně významným rozdílům v kvalitě výrobku vyváženého z Arménie a výrobků vyvážených z Brazílie a ČLR.
(56)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož bylo zjištěno, že všechny podmínky pro souhrnné posouzení stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny:
-
jak bylo předběžně zjištěno a jak potvrzuje 38. až 39. bod odůvodnění výše, bylo dumpingové rozpětí stanovené pro Arménii nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení,
-
objem dovozu z Arménie nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jeho podíl na trhu dosahoval 5,26 %, jak uvádí 96. bod odůvodnění (tabulka 4) prozatímního nařízení. Bylo rovněž zjištěno, že dovoz z Arménie od roku 2006 do konce období šetření významně rostl, přestože během posuzovaného období začala znovu vyvážet ČLR a dovoz z Brazílie byl významný,
-
s ohledem na podmínky hospodářské soutěže pro výrobky dovážené z dotčených zemí a zejména s ohledem na argumenty předložené v souvislosti s významnými rozdíly v kvalitě mezi dováženými výrobky, jak uvádí 52. bod odůvodnění výše, bylo zjištěno, že výrobky z Arménie mají podobné fyzické a technické vlastnosti i základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Je rovněž třeba poznamenat, že tento vyvážející výrobce uvedl, že hodlá začít vyrábět ještě kvalitnější konvertované fólie, což naznačuje, že argument ohledně údajně špatné kvality vyrobených výrobků může být přehnaný.
(57)
Tvrzení v tomto ohledu předložená arménským vyvážejícím výrobcem byla proto zamítnuta.
(58)
Jelikož nebyly ohledně souhrnného posouzení vlivů dotčeného dovozu v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené v 91. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Dovoz z dotčených zemí
5.4.1 Objem a podíl dotčených zemí na trhu
(59)
Jelikož nebyly ohledně dovozu z dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 95. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Ceny
(60)
Jelikož nebyly ohledně cen dotčeného dovozu předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.3 Cenové podbízení
(61)
Vyvážející výrobce v Brazílii zpochybnil metodu použitou pro výpočet rozpětí cenového podbízení, které se na něj vztahovalo. Vyvážející výrobce v tomto ohledu prohlásil, že výpočet rozpětí cenového podbízení nebyl proveden na stejné obchodní úrovni. Vyvážející výrobce v Brazílii uvedl, že prodej na vývoz z Brazílie se uskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení a který výrobek dále prodává podnikům zabývajícím se převíjením fólií, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává své výrobky podnikům zabývajícím se převíjením fólií přímo. Uvedený výrobce proto prohlásil, že správní a režijní náklady a zisk obchodníka měly být přičteny k vývozní ceně. Šetření ukázalo, že v rozporu s tím, co brazilský vyvážející výrobce uvedl, se prodej na vývoz neuskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení, nýbrž přes 70 % prodeje na vývoz se uskutečnilo přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Šetření stejně tak odhalilo, že výrobní odvětví Společenství dotčený výrobek prodávalo převážně podnikům zabývajícím se převíjením fólií, třebaže určité množství bylo prodáno i obchodníkům. Proto bylo rozhodnuto, rovněž aby se zajistilo, že srovnání bude i tak provedeno na stejné obchodní úrovni, nebrat v úvahu prodej obchodníkovi a při výpočtu cenového podbízení vycházet pouze z přímého prodeje podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Jelikož tento prodej představuje více než 70 % celkového prodeje vyvážejícího výrobce do Společenství, bylo toto množství považováno za reprezentativní.
(62)
Stejný vyvážející výrobce v Brazílii předložil další argument, a sice že měla být provedena úprava, která by zohlednila rozdíly v kvalitě mezi dováženým výrobkem a výrobkem výrobního odvětví Společenství. Šetření nicméně jasně ukázalo, že otázka kvality není určujícím faktorem, jelikož volba konečného uživatele se spíše než eventuálními rozdíly v kvalitě (např. tloušťkou fólií) řídí cenou.
(63)
Na základě výše uvedených skutečností byl vážený průměr cenového podbízení, vyjádřený jako procentní hodnota prodejních cen výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům, upravený na úroveň ceny ze závodu, pro Brazílii stanoven na 9,6 %.
(64)
Jelikož nebyly ohledně podbízení vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 98. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Stav výrobního odvětví Společenství
(65)
Jak se uvádí ve 42. bodě odůvodnění, byly činitele újmy stanoveny na základě ověřených informací od pěti výrobců ve Společenství. Šestý výrobce ve Společenství předložil po předběžném stanovení činitelů újmy odpověď na dotazník, která však již nemohla být ověřena, a nebyla proto při konečném stanovení vzata v úvahu. Po dokončení všech inspekcí na místě musely být některé činitele újmy změněny na základě důkazů nalezených v navštívených společnostech. Proto v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení musel být přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství a posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství, odpovídajícím způsobem změněn.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
Tabulka 1: Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba v tunách
50 952
48 467
40 071
32 754
Výroba (index)
100
95
79
64
Výrobní kapacita v tunách
59 400
59 400
59 400
59 400
Výrobní kapacita (index)
100
100
100
100
Využití kapacity
86 %
81 %
67 %
55 %
Využití kapacity (index)
100
94
79
64
(66)
Jak vyplývá z tabulky 1, objem výroby výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření stále vykazoval jasně nepříznivý vývoj. Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu, potvrdila konečná zjištění pokles využití kapacity během posuzovaného období.
5.5.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrná jednotková cena v ES
(67)
Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům ve Společenství.
Tabulka 2: Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
43 661
45 191
37 207
30 310
Objem prodeje (index)
100
104
85
70
Podíl na trhu
48 %
53 %
34 %
33 %
Jednotkové ceny v EUR/tunu
2 566
3 045
3 219
3 068
Jednotkové ceny (index)
100
119
125
120
(68)
Jak bylo předběžně stanoveno, zatímco spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 4 %, snížil se objem prodeje výrobního odvětví Společenství o 30 %, výrobní odvětví Společenství tedy nemohlo mít ze zvýšené spotřeby prospěch. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil ze 48 % v roce 2005 na 33 % během období šetření.
(69)
Pokud jde tedy o výsledky výrobního odvětví Společenství v oblasti prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, konečná zjištění předběžně popsaný stav výrazně nezměnila.
5.5.3 Zásoby
(70)
Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 3: Zásoby
2005
2006
2007
Období šetření
Zásoby v tunách
1 789
1 711
2 148
2 355
Zásoby (index)
100
96
120
132
(71)
Jak uvádí 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zásoby nelze považovat za významný činitel újmy, neboť převážná většina výroby je založena na zakázkách. Proto je vývoj zásob uveden pouze pro informaci. Ačkoliv konečná zjištění nyní vykazují významný nárůst úrovně zásob o 32 %, ukázalo se, že tento nárůst je důsledkem úrovně zásob jedné společnosti, které jsou určeny k okamžitému dodání, a nejsou proto reprezentativním ukazatelem vývoje.
5.5.4 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 4: Investice
2005
2006
2007
Období šetření
Investice (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investice (index)
100
11
19
56
(72)
Investice výrobního odvětví Společenství významně klesly; potvrzuje se tedy vývoj uvedený ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nedošlo ohledně investic výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření k žádné významné změně a nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.5 Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 5: Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskovost prodeje ES
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Návratnost celkových investic
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Peněžní tok
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Z tabulky výše vyplývá, že ziskovost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně zvýšila, ačkoliv v období šetření zůstává nadále záporná, a zejména výrazně nižší, než je cílový zisk 5 %. Jak vyplývá z tabulek 1 a 2 výše, šetření odhalilo, že zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 mezního zisku, během období šetření opět zaznamenalo drobné ztráty, a lze proto konstatovat, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu. Revidovaná zjištění týkající se ziskovosti neměla v tomto ohledu na předběžné závěry vliv a konečná zjištění nemění závěr, že celková ziskovost zůstala velmi nízká, dokonce i záporná, navzdory skutečnosti, že spotřeba v roce 2007 a během období šetření výrazně vzrostla.
(74)
Návratnost investic byla znovu přepočítána na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a za použití stejné metody, která je popsána ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Výsledkem bylo zjištění, že uvedený ukazatel byl za rok 2007 kladný, což odráží drobný zisk, kterého výrobní odvětví Společenství v tomto období dosáhlo.
(75)
Pokud jde o peněžní tok, byla konečná zjištění rovněž zrevidována na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství. Tento ukazatel potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství se snažilo zareagovat na prudký nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí tím, že udržovalo prodejní ceny na co nejvyšší možné úrovni na úkor objemu prodeje a podílu na trhu.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6: Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
Období šetření
Počet zaměstnanců
482
460
386
343
Počet zaměstnanců (index)
100
95
80
71
Mzdové náklady
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Mzdové náklady (index)
100
96
80
71
Průměrné pracovní náklady
28 226
28 359
28 195
28 122
Průměrné pracovní náklady (index)
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
106
105
104
96
Produktivita (index)
100
100
98
90
(76)
Po revizi údajů lze vyvodit závěr, že pokud jde o zaměstnanost, produktivitu a mzdy ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření, probíhal vývoj zhruba stejně, jak bylo uvedeno již v prozatímním nařízení. Jelikož nedošlo k žádné významné změně a nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.7 Výše dumpingového rozpětí
(77)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.8 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.9 Růst
(79)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6 Závěr o újmě
(80)
Jelikož nebyly ohledně stavu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, uvedený ve 116. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinky dumpingového dovozu
(81)
Arménský vyvážející výrobce tvrdil, že podíl na trhu arménského dovozu během posuzovaného období nebyl v průměru tak veliký, aby způsobil újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Jeden z vyvážejících výrobců v ČLR tvrdil, že dovoz z ČLR žádnou újmu nezpůsobil, jelikož ziskovost výrobního odvětví Společenství stoupala souběžně s rostoucím dovozem z ČLR.
(82)
Jak uvádí 91. až 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení a jak bylo potvrzeno ve 49. až 58. bodě odůvodnění výše, podmínky pro souhrnné posouzení dovozu ze všech zemí, které byly předmětem šetření, jehož cílem bylo posoudit dopad dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Společenství v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení, byly splněny. V důsledku toho byla analýza posuzující dovoz z jednotlivých dotčených zemí považována za nepřiměřenou, a výše uvedená tvrzení bylo nutno zamítnout.
(83)
Pokud jde o vývoj ziskovosti výrobního odvětví Společenství, zrevidovaná čísla celkový obraz o újmě výrazně nezměnila. Ztráty výrobního odvětví Společenství během roku 2005 a 2006 klesaly a v roce 2007 dosáhlo výrobní odvětví mezního zisku (0,2 %). Tato úroveň zisku během období šetření klesala a proměnila se v menší ztrátu - 0,1 %.
(84)
Je rovněž třeba připomenout, že jak uvádí 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 73. bod odůvodnění výše, zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 drobného zisku, potvrdilo se, že utrpělo podstatnou újmu, protože revidovaná zjištění ohledně ziskovosti vykazovala během období šetření ztráty. Jelikož se zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství časově shodovalo s nárůstem dovozu z dotčených zemí, závěry uvedené ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
(85)
Proto byl učiněn závěr, že tlak dotčeného dumpingového dovozu, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2006 významně zvýšil, hrál, pokud jde o způsobení újmy výrobnímu odvětví Společenství, rozhodující roli. Výše uvedená tvrzení se proto zamítají.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR, Arménie a Brazílie
(86)
Jelikož nebyly ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 124. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.2 Vývoz výrobního odvětví Společenství
(87)
Jelikož nebyly ohledně výsledků vývozu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(88)
Jeden vyvážející výrobce s odkazem na určité informace o trhu tvrdil, že objem dovezený jedním z výrobců Společenství od čínské společnosti, která je s ním ve spojení, je významný.
(89)
Uvedené tvrzení však nebylo možno potvrdit, jelikož ověřené údaje poskytnuté příslušným čínským vyvážejícím výrobcem a dovozcem Společenství, který s ním je ve spojení, potvrdily předběžné závěry, které jsou uvedeny ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.4 Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo
(90)
Některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že výrobci ve Společenství se spíše zajímali o lukrativnější trh s konvertovanými hliníkovými fóliemi. Bylo předloženo tvrzení, že konvertované hliníkové fólie (rovněž známé jako hliníkové fólie pro domácnost) se vyrábějí na stejných výrobních linkách a že přechod mezi výrobky je tudíž relativně snadný. Pokles objemu výroby dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství proto spíše souvisí s nárůstem výroby konvertované hliníkové fólie na straně výrobního odvětví Společenství než s nárůstem dovozu z dotčených zemí. Zúčastněné strany tvrdily, že nárůst dovozu z dotčených zemí byl naopak způsoben nedostatečnými dodávkami výrobního odvětví Společenství na trh Společenství, což bylo důsledkem zvýšené výroby konvertované hliníkové fólie. Zjištění uvedená ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla kritizována, protože se zakládají na údajích týkajících se pouze jednoho výrobce konvertované hliníkové fólie ve Společenství.
(91)
Šetření potvrdilo, že objem výroby konvertované hliníkové fólie ve výrobním odvětví Společenství se výrazně nezvýšil. Další šetření ve skutečnosti prokázalo, že žádný ze žadatelů a výrobců Společenství, kteří podnět podporují, nepřevedl významnou část svého celkového objemu výroby na konvertované hliníkové fólie, a proto bylo nutné tvrzení předložená v této souvislosti odmítnout. Na tomto základě nelze učinit závěr, že významná část výrobní kapacity byla skutečně převedena z dotčeného výrobku na konvertované hliníkové fólie. Skutečně je možné na stejných válcovacích strojích vyrábět různé typy fólií, a proto lze rovněž dojít k závěru, že pokud by byla ziskovost dotčeného výrobku za podmínek spravedlivého obchodu obnovena, mohlo by výrobní odvětví Společenství na výrobu dotčeného výrobku uvolnit větší kapacitu. Tímto se tedy potvrzují předběžné závěry uvedené ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.5 Vývoj spotřeby na trhu Společenství
(92)
Jelikož nebyly ohledně vývoje spotřeby na trhu Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 133. a 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.6 Vývoj nákladů výrobního odvětví Společenství
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ziskové rozpětí, navzdory vyšším nákladům na suroviny, což je v rozporu s předběžným závěrem uvedeným ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvyšovat prodejní ceny stejným tempem, jakým rostly náklady na suroviny. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Zaprvé, ačkoliv šetření nakonec ukázalo mírné zlepšení ziskovosti v roce 2007, neprošel růst zisku stejným vývojem jako rostoucí spotřeba Společenství. Zadruhé, když byl růst nákladů přenesen na odběratele, došlo k významným ztrátám objemu prodeje a podílu na trhu, vzhledem k dumpingovému dovozu na trhu, který se podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Z šetření rovněž vyplynulo, že pokles objemu výroby souvisel s prudkým nárůstem dumpingového dovozu, zatímco výrobní kapacita zůstala stabilní. V důsledku toho byly výrobní náklady přiřazeny k nižšímu objemu výroby, což zvýšilo jednotkovou cenu.
6.3 Závěr o příčinné souvislosti
(94)
Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 137. a 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(95)
Jelikož nebyly ohledně zájmu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 142. až 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem dovozců
(96)
Jelikož nebyly ohledně zájmu dovozců předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(97)
Podniky zabývající se převíjením fólií, které jsou hlavními uživateli dotčeného výrobku v Evropském společenství a které zastupuje Sdružení pro hliníkové fólie (Aluminium Foil Association), prohlásily, že:
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by náklady na dopravu spotřebitelských rolí z ČLR představovaly pouze malé procento hodnoty zboží (přibližně 1 % prodejní ceny) a téměř by neexistoval rozdíl v nákladech na dopravu dotčeného výrobku (přibližně 0,2 % prodejní ceny),
-
rozsáhlý sortiment, který podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství nabízejí, by nepředstavoval výhodu, protože maloobchodníci by rovněž byli schopni dotčený výrobek získávat ve velkém množství prostřednictvím samostatných smluv s dovozci/obchodníky se spotřebními rolemi,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by výroba konvertovaných hliníkových fólií zůstala prioritou pro výrobce Společenství, kteří nemají o výrobu dotčeného výrobku zájem. V případě, že budou uložena konečná opatření, by dodávka dotčeného výrobku do Společenství nepokryla potřeby podniků zabývajících se převíjením fólií,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by se konečná opatření, pokud budou uložena, měla rovněž vztahovat na výrobky o hmotnosti pod 10 kg. V opačném případě by uvedená opatření vedla k prudkému nárůstu dumpingového dovozu spotřebních rolí, zvláště z ČLR, což by mělo závažné negativní důsledky pro podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství a vedlo by ke ztrátě 4 000 pracovních míst ve Společenství. Tento názor rovněž podpořili vyvážející výrobci ze dvou dotčených zemí.
(98)
Důkazy předložené v souvislosti s náklady na dopravu jsou považovány za spolehlivé, a byly tudíž přijaty. Nicméně riziko, že dovoz dotčeného výrobku může být nahrazen dovozem navazujícího výrobku, není samo o sobě považováno za důvod pro neuplatnění antidumpingových opatření. Ve skutečnosti nebyly předloženy ani získány důkazy, které by ukazovaly, že uvedený dovoz by se významně zvýšil a při cenách, které se podbízejí vůči cenám podniků zabývajících se převíjením fólií ve Společenství. Nekalé obchodní praktiky vyvážejících výrobců navazujícího výrobku by musely být přezkoumány zvlášť na základě dostatečných přímých důkazů. Dále se předpokládá, že přechod na výrobu navazujícího výrobku ve větším množství v ČLR by velmi pravděpodobně nějakou dobu trval, jelikož by bylo zapotřebí nových investic do strojů a zavedení nových prodejních cest. Jakékoliv účinky budou proto pociťovány pouze ve střednědobém výhledu. Tvrzení týkající se počtu pracovních míst ve výrobním odvětví navazujícího výrobku ve Společenství nebylo podloženo. Uvedená čísla nejsou proto považována za spolehlivá. Na tomto základě se předběžné závěry uvedené ve 153. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly ohledně zájmu Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 150. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(100)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet úrovně pro odstranění újmy by se spíše než na prodejní ceně dotčeného výrobku měl zakládat na výrobních nákladech. Stejný vývozce tvrdil, že cílový zisk, který byl použit pro výpočet úrovně pro odstranění újmy, byl příliš vysoký a měl dosahovat 1 %, což by více odpovídalo současné situaci na trhu, zvláště zhoršení hospodářské situace. Stejný vyvážející výrobce navíc znovu zopakoval, že měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly v kvalitě mezi vyváženým výrobkem a výrobkem vyráběným a prodávaným výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.
(101)
Pokud jde o první tvrzení, tj. že úroveň pro odstranění újmy by měla být stanovena na základě výrobních nákladů, poznamenává se, že použití takové metody nemá na výsledky žádný dopad, a je tudíž považováno na irelevantní. Pokud jde o výši cílového zisku, jak se uvádí ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo použito velmi konzervativní rozpětí zisku před zdaněním pro výrobce ve výši 5 %. Stejné rozpětí bylo rovněž navrženo v podnětu a bylo použito v předchozím šetření. Navrhovaný cílový zisk však nebyl na úrovni, která by umožňovala výrobnímu odvětví Společenství udržet výrobní kapacitu a nové investice, a bylo proto nutno jej zamítnout. Co se týče tvrzení o kvalitě výrobku, a jak již bylo nastíněno v 52. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že všechny typy výrobků mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti a základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Jelikož na podporu uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené ve 164. až 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že cílem úrovně pro odstranění újmy by mělo být stanovení prodejních cen, které kompenzují samotnou ztrátu. To bylo nutno odmítnout, jelikož úroveň pro odstranění újmy je úroveň cen, které by Společenství mohlo v rozumné míře dosáhnout, pokud by dumpingový dovoz neexistoval.
(103)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že cílový zisk by měl být stanoven na úrovni zisku dosaženého na začátku posuzovaného období, v tomto případě tedy ztráty. V takovém případě by rozpětí podbízení bylo de minimis.
(104)
Tento argument bylo nutné zamítnout vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě ovlivňováno předchozím dumpingem z Ruska a ČLR a rovněž dumpingovým dovozem pocházejícím z Brazílie. Byl proto učiněn závěr, že výrobní odvětví tohoto druhu by v tomto odvětví za normálních podmínek hospodářské soutěže mohlo přiměřeně dosáhnout ziskového rozpětí ve výši 5 %.
(105)
Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění výše, aby bylo zajištěno srovnání na stejné obchodní úrovni, nebyl při výpočtu cenového podbízení brán v úvahu prodej vyvážejícího výrobce v Brazílii obchodníkovi, který s ním není ve spojení, a v důsledku toho nebyl tento prodej brán v úvahu ani při výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(106)
Jelikož nebyly ohledně úrovně pro odstranění újmy předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(107)
Konečné celostátní rozpětí újmy pro ČLR bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) rozpětí újmy společnosti v ČLR, jíž nebylo přiznáno tržní ani individuální zacházení, a ii) nejvyššího rozpětí újmy stejné společnosti použitého na vývozní ceny a vycházejícího z údajů Eurostatu (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě bylo celostátní rozpětí újmy stanoveno na 30,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
8.2 Konečná opatření
(108)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené tímto dumpingovým dovozem a nesmí být vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
(109)
Pro konečná antidumpingová cla se navrhují tyto sazby:
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Konečné rozpětí újmy
Konečné antidumpingové clo
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
17,6 %
17,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(111)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobců či prodejců) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobců či prodejců. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.3 Konečný výběr prozatímních cel
(112)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
8.4 Podoba opatření
(113)
V průběhu šetření nabídl jediný spolupracující vyvážející výrobce v Arménii a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Brazílii cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(114)
Obě nabídky byly přezkoumány. Nabídka brazilského vývozce odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Pokud jde o nabídku arménského vývozce, vzhledem ke složité struktuře této skupiny společností a jejím složitým prodejním cestám existuje při prodeji stejného výrobku, avšak různého původu, stejným odběratelům a rovněž při prodeji různých výrobků stejným odběratelům různými prodejními společnostmi téže skupiny vysoké riziko křížové kompenzace. Arménský vývozce předložil po uplynutí lhůty stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení výrazně pozměněnou nabídku závazků. Je nutno podotknout, že kromě skutečnosti, že tato pozměněná nabídka byla předložena až po uplynutí lhůty, nemůže být přijata z následujícího důvodu: přestože společnost nabídla, že bude zboží prodávat pouze přímo prvnímu nezávislému odběrateli v EU, tj. do prodejní cesty nebudou zahrnuty dvě společnosti, které s ní jsou ve spojení, z šetření vyplynulo, že společnost prodává stejným odběratelům v EU i jiné výrobky. Společnost navíc prohlásila, že hodlá vyrábět a do EU prodávat nový typ výrobku, konkrétně konvertované hliníkové fólie. Jelikož je možné, že tento nový typ výrobku by mohl být prodáván stejným odběratelům v EU, nemůže ani pozměněná nabídka riziko křížové kompenzace v přijatelné míře omezit.
(115)
Rozhodnutím 2009/736/ES (4) přijala Komise nabídku závazků od společnosti Companha Brasileira de Aluminio (CBA). Rada uznává, že uvedená nabídka závazků odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Nabídka společnosti Rusal Armenal se zamítá z důvodů uvedených ve 114. bodě odůvodnění a rovněž kvůli problémům s účetnictvím této společnosti, jak je objasněno ve 21. a 22. bodě odůvodnění výše.
(116)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, zda společnost CBA závazek splňuje, je osvobození od antidumpingového cla při podání žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II, ii) skutečností, že dovážené zboží je vyrobeno, dodáno a fakturováno přímo společností CBA prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. V případě, že výše uvedené podmínky nejsou splněny, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu povinnost zaplatit příslušné antidumpingové clo.
(117)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(118)
Dovozci by si měli být vědomi, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko při přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, jak uvádí 116. a 117. bod odůvodnění, i když závazek nabízený výrobcem, od kterého zboží přímo či nepřímo nakupovali, byl Komisí přijat.
(119)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by měly celní orgány, jakmile objeví náznak porušení závazku, okamžitě uvědomit Komisi.
(120)
Z důvodů uvedených výše považovala Komise závazek nabídnutý společností CBA za přijatelný a závazek předložený společností Armenal za nepřijatelný a dotčené společnosti byly informovány o základních skutečnostech, úvahách a povinnostech, na nichž bylo přijetí a zamítnutí založeno.
(121)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4.
9. MONITOROVÁNÍ
(122)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(123)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(124)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Arménie
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Všechny ostatní společnosti
13,4 %
A999
ČLR
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Všechny ostatní společnosti
30,0 %
A999
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Všechny ostatní společnosti
17,6 %
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
5. Uplatnění jednotlivých celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která splňuje požadavky stanovené v příloze I. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
Článek 2
1. Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2009/736/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
je vyráběn, dodáván a fakturován přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 287/2009 na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR se s konečnou platností vybírají, a to v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. září 2009.
VERORDNUNG (EG) Nr. 925/2009 DES RATES
vom 24. September 2009
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Zolls auf die Einfuhren bestimmter Folien aus Aluminium mit Ursprung in Armenien, Brasilien und der Volksrepublik China
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1 Vorläufige Maßnahmen
(1)
Die Kommission führte mit der Verordnung (EG) Nr. 287/2009 (2) („vorläufige Verordnung“) einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren bestimmter Folien aus Aluminium mit Ursprung in Armenien, Brasilien und der Volksrepublik China („VR China“) ein.
(2)
Das Verfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der von Eurométaux („Antragsteller“) im Namen von Herstellern gestellt worden war, auf die mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Aluminiumfolien entfiel.
(3)
Wie unter Randnummer 13 der vorläufigen Verordnung erläutert, betraf die Dumping- und die Schadensuntersuchung den Zeitraum vom 1. Juli 2007 bis zum 30. Juni 2008 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2005 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
1.2 Weiteres Verfahren
(4)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen beschlossen worden war („vorläufige Unterrichtung“), äußerten sich mehrere interessierte Parteien schriftlich zu den vorläufigen Feststellungen. Die Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten, wurden außerdem gehört.
(5)
Nach Einführung der vorläufigen Antidumpingmaßnahmen führte die Kommission die Prüfung des Dumpings, der Schädigung und des Gemeinschaftsinteresses fort und analysierte die Daten, die einige ausführende Hersteller und Gemeinschaftshersteller in den Fragebogenantworten übermittelt hatten, und überprüfte sie bei Kontrollbesuchen.
(6)
Fünf weitere Kontrollbesuche wurden in den Betrieben der folgenden Gemeinschaftshersteller durchgeführt:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Vereinigtes Königreich,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Großherzogtum Luxemburg,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Frankreich,
-
Grupa Kety S.A., Kety, Polen,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanien.
(7)
In den Betrieben des folgenden, mit ausführenden Herstellern verbundenen Unternehmens wurde ein weiterer Kontrollbesuch durchgeführt:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanien.
(8)
Drei weitere Kontrollbesuche wurden in den Betrieben der folgenden ausführenden Hersteller durchgeführt:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, Shanghai und Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd, Hebei,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd, Shandong,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
Ferner wurde ein Kontrollbesuch bei der Shanghai Futures Exchange, Shanghai, durchgeführt.
(10)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Einführung endgültiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Folien aus Aluminium mit Ursprung in Armenien, Brasilien und der VR China und die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Zoll empfohlen werden sollte. Ferner wurde ihnen nach dieser Unterrichtung eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(11)
Nach Prüfung der mündlichen und schriftlichen Stellungnahmen der interessierten Parteien wurden die Feststellungen - soweit angezeigt - entsprechend geändert.
1.3 Gegenstand der Untersuchung
(12)
Der brasilianische ausführende Hersteller wandte ein, die Untersuchung hätte sich auch auf Russland erstrecken müssen, da die Menge der aus Russland eingeführten Waren und die Marktanteile Russlands im gesamten Bezugszeitraum beträchtlich gewesen seien und jene Armeniens sogar überstiegen hätten. Ferner seien die Preise für Einfuhren aus Russland genau so hoch gewesen wie die Preise für Einfuhren aus den betreffenden Ländern, so dass Anscheinsbeweise für Dumping zum Zeitpunkt der Einleitung vorlägen.
(13)
Bei der Prüfung des Antrags stellte die Kommission fest, dass keine ausreichenden Anscheinsbeweise für Dumping durch Russland vorlagen. Somit wurde es als gerechtfertigt erachtet, dass Russland von dem Antrag nicht betroffen war. Kann kein Dumping nachgewiesen werden, so spielt es keine Rolle, ob die Mengen und/oder die Marktanteile der Einfuhren mit Ursprung in Russland tatsächlich diejenigen eines oder mehrerer Länder, die in die Untersuchung miteinbezogen sind, überschritten. Der Antrag des brasilianischen ausführenden Herstellers wurde daher zurückgewiesen.
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(14)
Der nachgelagerte Wirtschaftszweig in der Gemeinschaft, die Wickelindustrie, machte erneut geltend, dass zu der betroffenen Ware auch Verbraucherrollen, d. h. Aluminiumfolien mit einem Gewicht von weniger als 10 kg, zählen sollten, da die Einführung endgültiger Maßnahmen, die lediglich Einfuhren von Aluminiumfolie in Rollen mit einem Stückgewicht von über 10 kg („Jumborollen“) betreffen, dazu führen könnte, dass aus den betreffenden Ländern vermehrt Verbraucherrollen zu Niedrigpreisen ausgeführt würden. Darüber hinaus würden beide Waren im Grunde dieselben Eigenschaften aufweisen und sich nur in der Verpackung unterscheiden.
(15)
In den Randnummern 15 bis 19 der vorläufigen Verordnung wurde der Schluss gezogen, dass es sich bei Verbraucherrollen und Jumborollen aufgrund ihrer materiellen Eigenschaften und grundlegenden Endverwendungen durchaus um unterschiedliche Waren handelt. Diese Feststellung wurde durch die anschließende Untersuchung bestätigt. Die materiellen Unterschiede zwischen Verbraucherrollen und Jumborollen bestehen nicht allein in der Verpackung, denn die betreffende Ware muss ab- und neu aufgewickelt werden, bevor sie wieder verpackt und an den Endabnehmer weiterverkauft wird. Darüber hinaus wurde festgestellt, dass sich auch die Abnehmer, Absatzkanäle und grundlegenden Verwendungen unterscheiden. Daher war es nach Auffassung der Kommission nicht angezeigt, die Untersuchung auf Verbraucherrollen auszuweiten.
(16)
Auf die Behauptung, dass Einfuhren von Jumborollen durch Einfuhren von Verbraucherrollen ersetzt werden könnten, wird unter den Randnummern 97 bis 99 eingegangen.
(17)
Da hinsichtlich der betroffenen Ware und der gleichartigen Ware keine weiteren Sachäußerungen vorgebracht wurden, werden die Feststellungen unter den Randnummern 14 bis 21 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3. MARKTWIRTSCHAFTSBEHANDLUNG (MWB) UND VERGLEICHSLAND
3.1 Armenien
(18)
Der einzige ausführende Hersteller in Armenien beanstandete die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 24 bis 31 der vorläufigen Verordnung.
(19)
Er erklärte zunächst, die Kommission sei im Irrtum, wenn sie davon ausgehe, dass ein armenisches Unternehmen die MWB beantragen müsse, da seiner Auffassung nach Armenien ein Marktwirtschaftsland gemäß dem Antidumping-Übereinkommen der WTO sei und aus der Fußnote zu Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Antidumping-Grundverordnung gestrichen werden sollte.
(20)
Wie aus Randnummer 25 der vorläufigen Verordnung hervorgeht, ist Armenien jedoch in der Fußnote zu Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ausdrücklich als eines der Nichtmarktwirtschaftsländer aufgeführt. Die Behandlung von ausführenden Herstellern in Nichtmarktwirtschaftsländern, die WTO-Mitglieder sind, ist in Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b festgelegt. Die entsprechenden Bestimmungen wurden bei dieser Untersuchung uneingeschränkt berücksichtigt. Das Vorbringen wurde daher erneut zurückgewiesen.
(21)
Daraufhin machte das Unternehmen geltend, es erfülle das zweite MW-Kriterium, was den vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 27 bis 29 der vorläufigen Verordnung zufolge nicht der Fall war. Es begründete seinen Einwand damit, dass es den Jahresabschluss für 2007, der während des Kontrollbesuchs vor Einführung der vorläufigen Maßnahmen nicht vorgelegt worden war, inzwischen eingereicht habe. Außerdem bekräftigte es erneut seine Überzeugung, dass das zweite MW-Kriterium nicht bedeute, dass es seinen Jahresabschluss gemäß den internationalen Rechnungslegungsstandards erstellen muss, und dass die nationalen Rechnungslegungsstandards Armeniens ausreichend seien, da Armenien Mitglied der WTO sei.
(22)
Diese Behauptung wurde zurückgewiesen. Das Unternehmen muss über eine einzige klare Buchführung verfügen, die mit internationalen Rechnungslegungsstandards im Einklang steht. Die Art der Mängel, die die Rechnungsprüfer sowohl für das Geschäftsjahr 2006 als auch 2007 feststellten, zeigt deutlich, dass die Abschlüsse nicht nach internationalen Rechnungslegungsstandards erstellt worden waren; mithin konnte das Unternehmen nicht nachweisen, dass das zweite MW-Kriterium erfüllt ist. Die MWB-Kriterien sind eindeutig auf internationale Standards abgestellt und auch eine WTO-Mitgliedschaft ändert daran nichts. Abgesehen davon ist die Mitgliedschaft in der WTO an sich keine Garantie dafür, dass sich die Geschäftstätigkeit eines Unternehmens nach marktwirtschaftlichen Grundsätzen richtet.
(23)
Des Weiteren machte das Unternehmen geltend, es erfülle das dritte MWB-Kriterium, was den vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 30 der vorläufigen Verordnung zufolge aufgrund des Verkaufs von Aktien durch den armenischen Staat und der unentgeltlichen Abtretung des Grundstücks durch den Staat an das Unternehmen nicht der Fall war. Nach Auffassung des Unternehmens ist die Tatsache, dass das Grundstück unentgeltlich übereignet wurde, nicht von Belang und darf nicht mit dem Aktienverkauf, der ebenfalls ohne Belang ist, kumulativ beurteilt werden.
(24)
Auch diesem Vorbringen wurde nicht stattgegeben. Die Tatsache, dass das Unternehmen das Grundstück umsonst erhielt und veräußern kann, wenn es seinen Katasterwert (der erheblich geringer ist als sein Marktwert) an den Staat gezahlt hat, macht dieses Grundstück für das Unternehmen zu einer wichtigen und wertvollen Sachanlage, die in den Büchern nicht aufgeführt ist und sich daher auf die Kosten des Unternehmens erheblich auswirkt. Das Unternehmen konnte auch nicht nachweisen, dass die Verzerrung des Marktes durch den Verkauf der Aktien zu einem Preis unter ihrem Nominalwert unerheblich war.
(25)
Dies lässt den Schluss zu, dass die beiden im Zusammenhang mit der Erfüllung des dritten MW-Kriteriums festgestellten Sachverhalte auf eine Verzerrung hindeuten, die noch aus einem nicht marktwirtschaftlichen System erhalten hat.
(26)
Damit wird die Schlussfolgerung bestätigt, dass dem Unternehmen keine MWB gewährt werden sollte.
3.2 VR China
(27)
Ein ausführender Hersteller in der VR China beanstandete die vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 32 der vorläufigen Verordnung. Er gab erneut zu bedenken, dass die Kommission beim Vergleich der an der Shanghai Futures Exchange (der „SHFE“) und an der London Metal Exchange (der „LME“) notierten Preise die Mehrwertsteuer nicht hätte herausrechnen dürfen und dass die Preise ohne diese Anpassung im Untersuchungszeitraum ähnlich gewesen wären.
(28)
Dieser Einwand wurde aus den unter Randnummer 38 der vorläufigen Verordnung ausgeführten Gründen zurückgewiesen, da damit beim Preisvergleich von unterschiedlichen Voraussetzungen ausgegangen würde. Die chinesischen Hersteller der betroffenen Ware entrichten beim Einkauf von Primäraluminium die fällige Mehrwertsteuer. Ein Großteil dieser Mehrwertsteuer wird dann sowohl beim Verkauf des Fertigerzeugnisses im Inland (und zwar vollständig) als auch bei dessen Ausfuhr zurückgefordert (in diesem Fall beschränkt die chinesische Regierung die Mehrwertsteuer-Rückforderung auf bestimmte Sätze für bestimmte Waren zu bestimmten Zeiten). Würde man einen geringeren Betrag nicht rückforderbarer Mehrwertsteuer mit einrechnen, hätte dies keine nennenswerten Konsequenzen für die genannten Schlussfolgerungen.
(29)
Der bedeutende Preisunterschied zwischen LME und SHFE im UZ deutet auch darauf hin, dass der Staat in die Preisgestaltungsmechanismen für Primäraluminium eingreift; diese in der vorläufigen Verordnung enthaltene Feststellung (siehe Randnummer 32) wurde beim Besuch der Kommissionsdienststellen bei der SHFE bestätigt.
(30)
Dieser Besuch ergab, dass der Staat in der Tat eine überaus wichtige Rolle bei der Preisbildung an der SHFE spielt und in die entsprechenden Mechanismen eingreift, insbesondere weil er zum einen als Verkäufer von Primäraluminium und zum anderen durch das State Reserve Bureau und andere staatliche Organe auch als Käufer auftritt. Zudem bedient sich der Staat der SHFE-Regeln, die vom staatlichen Regulierungsorgan, der China Securities Regulatory Commission (der „CSRC“), genehmigt wurden, um Tagespreisgrenzen festzulegen. Es steht auch fest, dass die SHFE eine geschlossene Börse nur für in China registrierte Unternehmen und chinesische Bürger ist und es keine funktionierende Arbitrage zwischen der SHFE und den internationalen Börsen außerhalb Chinas gibt. Beleg dafür sind die deutlichen Preisunterschiede zwischen der SHFE und internationalen Börsen wie der LME. Endet ein Terminkontrakt der SFHE mit der Auslieferung, darf diese nur in einem zugelassenen Lager innerhalb der VR China erfolgen, wohingegen die Auslieferung für Terminkontrakte internationaler Börsen weltweit erfolgen kann. Mit diesen Auslieferungsauflagen wird der chinesische Binnenmarkt vom Weltmarkt abgeschottet, so dass die Preisverzerrung nur chinesischen Unternehmen zugute kommt.
(31)
Die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 22 bis 40 werden daher bestätigt.
3.3 VR China und Armenien: Individuelle Behandlung (IB)
(32)
Da hierzu keine Stellungnahmen eingingen, werden die vorläufigen Feststellungen zu dem ausführenden Hersteller in Armenien unter Randnummer 42 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(33)
Ein ausführender Hersteller in der VR China beanstandete die vorläufige Feststellung unter Randnummer 42 der vorläufigen Verordnung, der zufolge ihm die IB verweigert werden sollte. Grund für die Verweigerung war die Tatsache, dass sich das Unternehmen mehrheitlich in Staatsbesitz befindet. Das Unternehmen erklärte, dies müsse revidiert werden, da der Staatsbesitz über ein an der Hongkonger Börse notiertes Unternehmen zustande komme und dem Verwaltungsrat keine Staatsbeamten angehörten.
(34)
Dieser Einwand wurde zurückgewiesen. Da sich das Unternehmen mehrheitlich in Staatsbesitz befindet, ist der Verwaltungsrat des Unternehmens gegenüber dem Staat als dem Hauptaktionär verantwortlich. Das Unternehmen konnte auch nicht nachweisen bzw. Beweise dafür vorlegen, dass der Staat nicht über die Entscheidungen des Verwaltungsrates auf die Geschäftsentscheidungen des Unternehmens Einfluss nehmen konnte.
(35)
Die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 41 und 42 der vorläufigen Verordnung werden daher bestätigt.
3.4 Vergleichsland
(36)
Da hierzu keine Stellungnahmen eingingen, werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 43 bis 52 der vorläufigen Verordnung bestätigt, wonach es sich bei der Türkei um ein geeignetes und angemessenes Vergleichsland handelt.
4. DUMPING
4.1 Brasilien
(37)
Da hierzu keine Stellungnahmen vorliegen, werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 53 bis 68 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4.2 Armenien
(38)
Der einzige ausführende Hersteller in Armenien beanstandete die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 69 bis 77 der vorläufigen Verordnung. Das Unternehmen führte an, die gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung vorgenommenen Berichtigungen für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und eine angemessene Gewinnspanne für den Verkauf durch verbundene Unternehmen seien nicht gerechtfertigt.
(39)
Eine Untersuchung ergab, dass bestimmte Verkäufe nicht über verbundene Einführer in der Gemeinschaft erfolgten. In Anbetracht dessen waren die Berichtigungen gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung nicht gerechtfertigt und die Berechnungen wurden entsprechend revidiert.
4.3 VR China
(40)
Da hierzu keine Stellungnahmen vorliegen, werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 78 bis 82 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(41)
Bei der Berechnung der residualen Dumpingspanne für die VR China wurde die vorläufige Methode unter Randnummer 83 der vorläufigen Verordnung dahingehend geändert, dass die Spanne anhand eines gewichteten Durchschnitts i) der errechneten gesamten Dumpingspanne für das Unternehmen, dem weder MWB noch IB gewährt wurde, und ii) des Geschäftsvorgangs mit der höchsten Dumpingspanne dieses Unternehmens, gemessen an den Comext-Ausfuhrpreisen (die für die nicht kooperierenden chinesischen Ausführer repräsentativ sind) berechnet wurde. Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne auf 47,0 % des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, festgesetzt.
4.4 Endgültige Dumpingspannen
Land
Unternehmen
Endgültige Dumpingspanne
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Alle übrigen Unternehmen
27,6 %
VR China
Alcoa Bohai und Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Alle übrigen Unternehmen
47,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
Alle übrigen Unternehmen
33,4 %
5. SCHÄDIGUNG
5.1 Gemeinschaftsproduktion und Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(42)
Wie unter Randnummer 87 der vorläufigen Verordnung ausgeführt, wurde der Antrag von Eurométaux im Namen von vier Gemeinschaftsherstellern eingereicht, die an der Untersuchung mitarbeiteten. Ein weiterer Hersteller unterstützte den Antrag, ein Hersteller sprach sich dagegen aus. Somit bilden die fünf antragstellenden oder unterstützenden Hersteller den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
(43)
Da zur Produktion und zur Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft keine Stellungnahmen eingingen, werden die Randnummern 86 bis 87 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.2 Gemeinschaftsverbrauch
(44)
Der ausführende Hersteller in Armenien wandte gegen die Ermittlung des Gemeinschaftsverbrauchs ein, dass auch die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft für den Eigenbedarf hätten berücksichtigt werden müssen. Außerdem machte er geltend, dass die Schätzdaten im Antrag keine verlässliche Grundlage für die Ermittlung des Verbrauchs in der Gemeinschaft seien, und verwies auf eine unabhängige Marktstudie.
(45)
Was den angeblichen Eigenverbrauch angeht, so wurde festgestellt, dass im UZ nur eine äußerst begrenzte Menge der Produktion für den Eigenbedarf bestimmt war. Dies betraf lediglich die Verkäufe eines einzigen Gemeinschaftshersteller im ersten Jahr des Bezugszeitraums. Daher vertrat die Kommission die Auffassung, dass dies, wenn überhaupt, nur zu vernachlässigende Auswirkungen auf die Gesamtsituation hatte.
(46)
Was die Ermittlung des Gesamtverbrauchs der Gemeinschaft anbelangt, so befand die Kommission, dass die im Zuge der vorläufigen Untersuchung angewandte Methode sinnvoll war und ein relativ vollständiges Bild der tatsächlichen Lage ergab. Der armenische ausführende Hersteller erklärte nicht, in welcher Hinsicht die von den Gemeinschaftsorganen angewandte Methode seiner Meinung nach nicht angemessen war und weshalb sie zu unzuverlässigen Ergebnissen führen soll. Die Studie, die der armenische ausführende Hersteller ins Feld führte, war nach Auffassung der Kommission nicht unmittelbar von Belang, da sie sich auf unterschiedliche Folientypen aus Aluminium bezog und auch Daten über Unternehmen aus Drittländern enthielt, die sich nicht überprüfen ließen. Zudem wurden die vorläufigen Feststellungen zum Gesamtverbrauch der Gemeinschaft unter Randnummer 90 Tabelle 1 der vorläufigen Verordnung von anderen betroffenen interessierten Parteien, darunter auch von nicht zum Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zählenden unabhängigen Einführern, bestätigt.
(47)
Aufgrund des beschriebenen Sachverhalts kam die Kommission zu dem Schluss, dass der in der vorläufigen Verordnung festgestellte Gesamtverbrauch der Gemeinschaft den tatsächlichen Gegebenheiten durchaus entspricht.
(48)
Da zum Gemeinschaftsverbrauch keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Randnummern 88 bis 90 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.3 Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der betroffenen Einfuhren
(49)
Im Anschluss an die vorläufige Unterrichtung machte der brasilianische ausführende Hersteller erneut geltend, die Ware mit Ursprung in Brasilien entspreche höheren Qualitätsnormen wie beispielsweise Mindestanforderungen an Zugfestigkeit und Dehnbarkeit, so dass sie für vielfältigere Verwendungen geeignet sei und an ein breiteres Verbraucherspektrum verkauft werden könne, als die von den beiden anderen Ländern ausgeführte Ware. Es gebe unterschiedliche Marktsegmente für Aluminiumfolie, je nach Qualität der Ware, und nur die brasilianische Ware erfülle die Standards für das obere Marktsegment.
(50)
Der brasilianische Ausführer wiederholte zudem, er verkaufe seine Waren über andere Absatzkanäle und Vertriebswege. Insbesondere würden die brasilianischen Ausfuhren hauptsächlich über Händler getätigt, während die ausführenden Hersteller in Armenien und der VR China direkt an die Wickelbetriebe der Gemeinschaft verkaufen würden. Außerdem unterhalte er langjährige, stabile Geschäftsbeziehungen zu bestimmten Abnehmern in der Gemeinschaft, während die armenischen und chinesischen Ausführer erst seit kurzem auf dem Gemeinschaftsmarkt präsent seien.
(51)
Schließlich unterscheide sich die Entwicklung der Einfuhrmengen und Marktanteile von jener der anderen Ausfuhrländer, was beweise, dass tatsächlich von anderen Wettbewerbsbedingungen auszugehen sei.
(52)
Hinsichtlich der Behauptung, es gebe unterschiedliche Qualitätsstandards, ergab die Untersuchung, dass zwar Qualitätsunterschiede bestehen, der Markt für Aluminiumfolie aber überwiegend vom Preis bestimmt wurde, so dass Qualitätsunterschiede nur eine untergeordnete Rolle bei der Wahl des Lieferanten spielten. Diese Feststellung wurde von den kooperierenden Einführern und betroffenen Verwendern bestätigt. Somit konnte die unbewiesene Behauptung des brasilianischen ausführenden Herstellers, der Markt für Aluminiumfolie zerfalle in mehrere, von der Qualität der Ware abhängige Segmente, im Zuge dieser Untersuchung nicht bestätigt werden; das entsprechende Vorbringen musste zurückgewiesen werden.
(53)
Im Zusammenhang mit den angeblich unterschiedlichen Absatzkanälen und Vertriebswegen ist darauf hinzuweisen, dass der brasilianische ausführende Hersteller nicht bestreitet, dass er seine Waren sowohl über einen unabhängigen Händler als auch direkt an Wickelbetriebe in der Gemeinschaft verkaufte. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Absatzkanäle die gleichen sind. Dass der brasilianische Ausführer in den letzten Jahren offenbar stabile Geschäftsbeziehungen aufgebaut hat, schließt noch nicht aus, dass seine Waren denselben Wettbewerbsbedingungen unterliegen wie die Waren von Konkurrenten, die einen Markt neu erschließen. Der ausführende Hersteller hat weder behauptet noch belegt, dass seine Abnehmer nicht zu anderen Lieferanten wechseln würden, wenn sie es für richtig halten. Die langjährige Präsenz des brasilianischen Ausführers auf dem Gemeinschaftsmarkt lässt daher nicht den Schluss zu, dass seine Waren anderen Wettbewerbsbedingungen unterliegen als die aus Armenien oder der VR China eingeführten Waren. Das entsprechende Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(54)
Auch zu den unterschiedlichen Entwicklungen der Einfuhren legte der brasilianische ausführende Hersteller keine weiteren Informationen oder Belege vor, so dass die vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 93 bestätigt werden.
(55)
Nach der vorläufigen Unterrichtung brachte der armenische ausführende Hersteller vor, dass aufgrund der geringen Einfuhrmengen, des niedrigen Marktanteils und der schwachen Entwicklung der Einfuhren und wegen angeblich großer Qualitätsunterschiede zwischen den Waren aus Armenien und jenen aus Brasilien und der VR China, die armenischen Ausfuhren bei der Schadensbeurteilung nicht kumuliert werden sollten.
(56)
Diesem Vorbringen konnte die Kommission nicht stattgeben, da sie zu dem Ergebnis kam, dass alle Voraussetzungen für eine Kumulierung gemäß Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung erfüllt waren:
-
Wie vorläufig festgestellt worden war und in den Randnummern 38 und 39 bestätigt wurde, liegt die für Armenien ermittelte Dumpingspanne über der in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung definierten Geringfügigkeitsschwelle.
-
Die Menge der Einfuhren aus Armenien war im Sinne von Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung mit einem Marktanteil von 5,26 % nicht unerheblich (siehe Randnummer 96 Tabelle 4 der vorläufigen Verordnung). Ferner wurde festgestellt, dass die Einfuhren aus Armenien von 2006 bis zum Ende des UZ trotz der erneuten Einfuhr von Waren aus der VR China und der umfangreichen Einfuhren aus Brasilien im Bezugszeitraum stark anstiegen.
-
Hinsichtlich der Wettbewerbsbedingungen für die aus den betroffenen Ländern eingeführten Waren und insbesondere hinsichtlich des Einwands, es gebe erhebliche Qualitätsunterschiede bei den eingeführten Waren, wurde festgestellt, dass die armenischen Waren ähnliche grundlegende materielle und technische Eigenschaften und, unabhängig von ihrer spezifischen Qualität, dieselben grundlegenden Verwendungen aufweisen (siehe Randnummer 52). Zudem gab dieser ausführende Hersteller bekannt, dass er seine Produktion auf höherwertigere, zur Weiterverarbeitung bestimmte Aluminiumfolien umzustellen beabsichtigt, was darauf hindeutet, dass die Behauptung, die Waren seien von schlechter Qualität, wohl eine Überspitzung darstellt.
(57)
Die betreffenden Vorbringen des ausführenden Herstellers aus Armenien wurden deshalb zurückgewiesen.
(58)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur kumulativen Beurteilung der Auswirkungen der betroffenen Einfuhren gemäß Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung eingingen, werden die unter den Randnummern 91 bis 94 der vorläufigen Verordnung dargelegten vorläufigen Schlussfolgerungen bestätigt.
5.4 Einfuhren aus den betroffenen Ländern
5.4.1 Menge und Marktanteil der betroffenen Länder
(59)
Da keine Stellungnahmen zu den Einfuhren aus den betroffenen Ländern eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 95 und 96 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.4.2 Preise
(60)
Da keine weiteren Stellungnahmen zu den Preisen der betroffenen Einfuhren eingingen, werden die Feststellungen unter Randnummer 97 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.4.3 Preisunterbietung
(61)
Der ausführende Hersteller in Brasilien erhob Einwände gegen die Methode zur Berechnung der für ihn geltenden Preisunterbietungsspanne. Die Preisunterbietungsspannen seien nicht auf der gleichen Handelsstufe berechnet worden. So seien die brasilianischen Ausfuhrverkäufe hauptsächlich an einen unabhängigen Einführer gegangen, der sie an Wickelbetriebe weiterverkauft habe, während der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft direkt an die Wickelbetriebe verkauft habe. Also müssten die VVG-Kosten und der Gewinn des Händlers auf die Ausfuhrpreise aufgeschlagen werden. Die Untersuchung ergab indes, dass entgegen den Behauptungen des ausführenden Herstellers in Brasilien dessen Ausfuhren nicht überwiegend an einen unabhängigen Einführer gingen, sondern dass er über 70 % seiner Ausfuhren unmittelbar an die Wickelbetriebe verkaufte. Zudem wurde festgestellt, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die betroffene Ware zwar hauptsächlich an die Wickelbetriebe verkaufte, ein Teil des Absatzes jedoch auch an Händler ging. Auch um sicherzustellen, dass der Vergleich auf der gleichen Handelsstufe erfolgt, wurde entschieden, die Verkäufe an den Händler nicht zu berücksichtigen und bei der Berechnung der Preisunterbietung nur den Direktverkauf an die Wickelbetriebe zugrunde zu legen. Da diese Verkäufe über 70 % der Gesamtverkäufe des ausführenden Herstellers in der Gemeinschaft ausmachten, wurde dies als repräsentativ erachtet.
(62)
Der ausführende Hersteller in Brasilien machte des Weiteren geltend, dass eine Anpassung zur Berücksichtigung der Qualitätsunterschiede zwischen der eingeführten Ware und der Ware des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft angezeigt gewesen wäre. Die Untersuchung ergab jedoch eindeutig, dass die Qualität nicht ausschlaggebend ist, da die Wahl des Endverbrauchers stärker durch den Preis als durch mögliche Qualitätsunterschiede (wie z. B. die Foliendicke) beeinflusst wird.
(63)
Auf dieser Grundlage wurde für Brasilien eine gewogene durchschnittliche Preisunterbietungsspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des Ab-Werk-Preises des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beim Verkauf an unabhängige Abnehmer, von 9,6 % ermittelt.
(64)
Da zur Preisunterbietung keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 98 bis 100 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.5 Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(65)
Wie unter Randnummer 42 ausgeführt, wurden die Schadensindikatoren anhand der überprüften Angaben von fünf Herstellern in der Gemeinschaft ermittelt. Ein sechster Gemeinschaftshersteller legte einen beantworteten Fragebogen erst vor, als die vorläufigen Feststellungen bereits getroffen waren, so dass die Angaben nicht mehr überprüft werden konnten und deshalb bei der endgültigen Feststellung nicht berücksichtigt wurden. Nach Abschluss der Kontrollbesuche mussten manche Schadensindikatoren anhand von in den Unternehmen vorgefundenem Belegmaterial neu berechnet werden. Somit musste die in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung vorgesehene Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft samt der Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum beeinflussten, entsprechend überprüft werden.
5.5.1 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 1: Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
2005
2006
2007
UZ
Produktion (in Tonnen)
50 952
48 467
40 071
32 754
Produktion (Index)
100
95
79
64
Produktionskapazität (in Tonnen)
59 400
59 400
59 400
59 400
Produktionskapazität (Index)
100
100
100
100
Kapazitätsauslastung
86 %
81 %
67 %
55 %
Kapazitätsauslastung (Index)
100
94
79
64
(66)
Wie die vorstehende Tabelle zeigt, entwickelte sich die Produktionsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zwischen 2005 und dem UZ eindeutig nach unten. In Bezug auf die Produktionskapazität insgesamt bestätigten die endgültigen Feststellungen das Absinken der Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum.
5.5.2 Verkaufsmenge, Marktanteile, Wachstum und durchschnittlicher Stückpreis in der Gemeinschaft
(67)
Der nachstehenden Tabelle ist die Leistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beim Verkauf an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft zu entnehmen.
Tabelle 2: Verkaufsmenge, Marktanteil, Preise und durchschnittlicher Stückpreis in der Gemeinschaft
2005
2006
2007
UZ
Verkaufsmenge (in Tonnen)
43 661
45 191
37 207
30 310
Verkaufsmenge (Index)
100
104
85
70
Marktanteil
48 %
53 %
34 %
33 %
Stückpreis in Euro/Tonne
2 566
3 045
3 219
3 068
Stückpreis (Index)
100
119
125
120
(68)
Wie in der vorläufigen Verordnung festgestellt wurde, stieg der Verbrauch in der Gemeinschaft im Bezugszeitraum zwar um 4 %, doch die Absatzmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft schrumpfte um 30 %, d. h. er konnte den gestiegenen Verbrauch nicht nutzen. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sank daher von 48 % im Jahr 2005 auf 33 % im UZ.
(69)
Was die Leistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beim Verkauf an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft betrifft, wichen die endgültigen Feststellungen nicht wesentlich von den vorläufigen Feststellungen ab.
5.5.3 Lagerbestände
(70)
In der nachstehenden Tabelle sind die jeweiligen Lagerbestände zum Ende des jeweiligen Zeitraums ausgewiesen.
Tabelle 3: Lagerbestände
2005
2006
2007
UZ
Lagerbestände (in Tonnen)
1 789
1 711
2 148
2 355
Lagerbestände (Index)
100
96
120
132
(71)
Randnummer 107 der vorläufigen Verordnung zufolge ergab die Untersuchung, dass die Lagerbestände kein aussagekräftiger Schadensindikator sind, da die Produktion weitestgehend auftragsbezogen erfolgt. Die Lagerbestandsentwicklung wird daher nur informationshalber angegeben. Die endgültigen Feststellungen zeigen zwar jetzt einen erheblichen Anstieg der Lagerbestände um 32 %, die Ursache dafür ist aber eine vorläufig zwischengelagerte Warenbestellung eines Unternehmens, so dass dies nicht als Anzeichen einer Entwicklung gewertet werden kann.
5.5.4 Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 4: Investitionen
2005
2006
2007
UZ
Investitionen (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investitionen (Index)
100
11
19
56
(72)
Die Investitionen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft brachen deutlich ein, womit sich die unter Randnummer 108 der vorläufigen Verordnung festgestellte Entwicklung bestätigte. Da keine wesentlichen Veränderungen entraten und keine Stellungnahmen zu den Investitionen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zwischen 2005 und dem UZ eingingen, werden die vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 108 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.5.5 Rentabilität, Kapitalrendite (RoI) und Cashflow
Tabelle 5: Rentabilität, Kapitalrendite (RoI) und Cashflow
2005
2006
2007
UZ
Rentabilität der EG-Verkäufe
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Kapitalrendite
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Cashflow
2 %
1 %
4 %
5v%
(73)
Wie sich aus der obigen Tabelle ablesen lässt, hat sich die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Bezugszeitraum zwar leicht verbessert, sie bleibt im UZ aber negativ und liegt insbesondere weit unter der Zielmarke von 5 %. Wie die Tabellen 1 und 2 zeigen, machte sich die Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft laut Untersuchung hauptsächlich durch ein Einbrechen seiner Produktions- und Verkaufsmenge bemerkbar. Dies deutet darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wegen gedumpter Einfuhren Absatzmengen und Marktanteile preisgeben musste, um Verluste zu vermeiden. Man kann also zusammenfassen: Obwohl der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft 2007 wieder minimale Gewinne erzielen konnte, machte er im UZ erneut geringe Verluste, so dass man von einer bedeutenden Schädigung ausgehen kann. Die korrigierten Feststellungen zur Rentabilität änderten nichts an den vorläufigen Feststellungen in diesem Punkt; die endgültigen Feststellungen ändern ihrerseits nichts an der Schlussfolgerung, dass die Rentabilität insgesamt sehr niedrig und sogar negativ ausfiel, auch wenn der Verbrauch 2007 und während des UZ stieg.
(74)
Die Kapitalrendite wurde auf der Grundlage der überprüften Daten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nach derselben Methode neu berechnet, die unter Randnummer 110 der vorläufigen Verordnung beschrieben ist. Das Ergebnis war, dass dieser Indikator für 2007 positiv ausfiel, was den niedrigen Gewinn des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in diesem Zeitraum widerspiegelte.
(75)
Auch beim Cashflow wurden die endgültigen Feststellungen auf der Grundlage der überprüften Daten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft überprüft. Dieser Indikator bestätigt, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft versucht hat, auf die Welle gedumpter Einfuhren aus den betroffenen Ländern derart zu reagieren, dass er die Verkaufspreise auf dem höchstmöglichen Niveau hielt, was ihn jedoch Absatzmengen und Marktanteile kostete.
5.5.6 Beschäftigung, Produktivität sowie Löhne und Gehälter
Tabelle 6: Beschäftigung, Produktivität sowie Löhne und Gehälter
2005
2006
2007
UZ
Zahl der Beschäftigten
482
460
386
343
Zahl der Beschäftigten (Index)
100
95
80
71
Personalkosten
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Personalkosten (Index)
100
96
80
71
Durchschnittliche Arbeitskosten
28 226
28 359
28 195
28 122
Durchschnittliche Arbeitskosten (Index)
100
100
100
100
Produktivität (in Tonnen/Beschäftigten)
106
105
104
96
Produktivität (Index)
100
100
98
90
(76)
Die Überprüfung lässt den Schluss zu, dass sich Beschäftigung, Produktivität sowie Löhne und Gehälter im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zwischen 2005 und dem UZ im Großen und Ganzen so entwickelten, wie bereits in der vorläufigen Verordnung festgestellt worden war. Da keine wesentlichen Veränderungen eintraten und keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter Randnummer 112 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.5.7 Höhe der Dumpingspanne
(77)
Da hierzu keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter Randnummer 113 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.5.8 Erholung von früherem Dumping
(78)
Da hierzu keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter Randnummer 114 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.5.9 Wachstum
(79)
Da hierzu keine Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter Randnummer 115 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
5.6 Schlussfolgerung zur Schädigung
(80)
Da keine weiteren Stellungnahmen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft eingingen, wird die unter den Randnummern 116 bis 118 der vorläufigen Verordnung dargelegte Schlussfolgerung bestätigt, wonach der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung erlitt.
6. SCHADENSURSACHE
6.1 Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(81)
Der armenische ausführende Hersteller brachte vor, der Marktanteil der armenischen Einfuhren sei im Bezugszeitraum im Schnitt zu gering gewesen, um die vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft erlittene Schädigung zu verursachen. Einer der ausführenden Hersteller der VR China führte an, die Einfuhren aus der VR China hätten keine Schädigung bewirkt, weil die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft parallel zu den steigenden Einfuhren aus der VR China zugenommen habe.
(82)
Wie in den Randnummern 91 bis 94 der vorläufigen Verordnung ausgeführt und in den Randnummern 49 bis 58 dieser Verordnung bestätigt, waren die Voraussetzungen für die kumulative Beurteilung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus allen untersuchten Ländern auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft gemäß Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung erfüllt. Eine auf das einzelne Land bezogene Analyse der Einfuhren aus den betroffenen Ländern war daher nicht angezeigt, so dass die vorstehenden Vorbringen zurückgewiesen werden mussten.
(83)
Was die Rentabilitätsentwicklung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft angeht, so haben die neu berechneten Zahlen das Gesamtschadensbild nicht stark verändert. Zwischen 2005 und 2006 konnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Verluste verringern und im Jahr 2007 sogar einen minimalen Gewinn (0,2 %) erwirtschaften. Im UZ schrumpfte dieser Gewinn wieder, so dass sich ein geringer Verlust von - 0,1 % ergab.
(84)
Es sei ferner an die Schlussfolgerungen unter Randnummer 121 der vorläufigen Verordnung und unter Randnummer 73 dieser Verordnung erinnert, wonach die Lageverschlechterung im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sich im Wesentlichen als Einbruch seiner Produktions- und Verkaufsmengen bemerkbar machte. Dies deutet darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wegen gedumpter Einfuhren Verkaufsmengen und Marktanteile preisgeben musste, um ohne Verluste zu wirtschaften. Die Schlussfolgerung lautet also, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft trotz eines schwachen Gewinns im Jahr 2007 eine bedeutende Schädigung erfahren hat, da die neuen Feststellungen zur Rentabilität im UZ wieder Verluste anzeigten. Da die Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft mit der Zunahmen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern zeitlich zusammenfiel, werden die Feststellungen unter Randnummer 123 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(85)
Daher wird der Schluss gezogen, dass der Marktdruck der gedumpten Einfuhren, deren Menge und Marktanteil seit 2006 erheblich zunahm, maßgeblich zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beitrug. Die obigen Vorbringen werden daher zurückgewiesen.
6.2 Auswirkungen anderer Faktoren
6.2.1 Einfuhren mit Ursprung in anderen Drittländern als der VR China, Armenien und Brasilien
(86)
Da zu den Einfuhren aus anderen Drittländern als den betroffenen Ländern in die Gemeinschaft keine Stellungnahmen eingingen, werden die Randnummern 124 bis 126 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.2.2 Ausfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(87)
Da keinerlei Stellungnahmen zur Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 127 und 128 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.2.3 Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(88)
Ein ausführender Hersteller brachte mit Hinweis auf bestimmte Marktinformationen vor, einer der Gemeinschaftshersteller beziehe eine erhebliche Menge seiner Einfuhren von seinem verbundenen chinesischen Unternehmen.
(89)
Diesem Vorbringen konnte jedoch nicht stattgegeben werden; vielmehr bestätigten die überprüften Zahlen des betreffenden chinesischen ausführenden Herstellers und seines verbundenen Einführers in der Gemeinschaft die vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 129 der vorläufigen Verordnung.
6.2.4 Selbstverursachte Schädigung
(90)
Von einigen interessierten Parteien wurde erneut behauptet, dass die Hersteller aus der Gemeinschaft stärker am lukrativeren Markt für zur Weiterverarbeitung bestimmte Aluminiumfolien (Aluminium Converter Foil: „ACF“) interessiert seien. ACF und die betroffene Ware (auch Aluminiumhaushaltsfolie genannt) würden auf derselben Produktionslinie hergestellt, so dass sich die Produktion ohne weiteres von einer Ware auf die andere umstellen lasse. Deshalb sei der Rückgang der Produktionsmenge des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft bei der betroffenen Ware auf die erhöhte ACF-Produktion des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zurückzuführen und nicht etwa auf die gestiegenen Einfuhren aus den betroffenen Ländern. Diese Einfuhren seien vielmehr gestiegen, weil der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die Nachfrage auf dem Gemeinschaftsmarkt aufgrund der Produktionssteigerung bei ACF nicht mehr habe decken können. Die Feststellungen unter Randnummer 132 der vorläufigen Verordnung wurden in Zweifel gezogen, da sie auf Zahlen beruhten, die nur einen einzigen ACF-Hersteller aus der Gemeinschaft beträfen.
(91)
Die Untersuchung bestätigte, dass sich die Produktionsmenge von ACF im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht spürbar erhöhte. Die weitere Untersuchung ergab nämlich, dass kein Antragsteller und kein den Antrag unterstützender Gemeinschaftshersteller einen größeren Teil seiner Produktionsgesamtmenge auf ACF umstellte, so dass diese Behauptung zurückgewiesen werden musste. Deshalb war der Schluss unzulässig, bedeutende Produktionskapazitäten seien de facto von der betroffenen Ware auf ACF umgelenkt worden. Unbestreitbar lassen sich mit denselben Walzen verschiedene Folientypen herstellen, deshalb ist aber auch der Schluss zulässig, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft mehr Kapazitäten für die Herstellung der betroffenen Ware bereitstellen dürfte, sobald die Rentabilität dieser Ware unter fairen Handelsbedingungen wiederhergestellt ist. Somit werden die vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 132 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.2.5 Entwicklung des Gemeinschaftsverbrauchs
(92)
Da keinerlei Stellungnahmen zum Gemeinschaftsverbrauch vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 133 und 134 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
6.2.6 Entwicklung der Kosten des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(93)
Ein ausführender Hersteller machte geltend, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft habe seine Gewinnspanne trotz gestiegener Rohstoffkosten vergrößern können, was der vorläufigen Feststellung unter Randnummer 136 der vorläufigen Verordnung widerspreche, derzufolge der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Verkaufspreise nicht in derselben Geschwindigkeit habe anheben können, wie seine Rohstoffkosten gestiegen seien. Dieses Vorbringen musste zurückgewiesen werden. Erstens: Wenngleich die Untersuchung letztlich eine leichte Rentabilitätssteigerung für 2007 ergab, legten die Gewinne nicht im selben Maße zu wie der Verbrauch in der Gemeinschaft. Zweitens: Wenn der Kostenanstieg an die Abnehmer weitergegeben wurde, führte dies angesichts gedumpter, die Preise des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft unterbietender Einfuhren auf dem Gemeinschaftsmarkt, zu einem bedeutenden Rückgang der Verkaufsmengen und des Marktanteils. Die Untersuchung ergab ferner, dass der Rückgang der Produktionsmenge mit einer Welle gedumpter Einfuhren zusammenhing, wohingegen die Produktionskapazitäten unverändert blieben. Infolgedessen verteilten sich die Produktionskosten auf geringere Produktionsmengen, so dass die Stückkosten stiegen.
6.3 Schlussfolgerung zur Schadensursache
(94)
Da diesbezüglich keine weiteren Stellungnahmen vorliegen, werden die Schlussfolgerungen unter den Randnummern 137 und 138 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
7.1 Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(95)
Da zum Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft keine Stellungnahmen eingingen, werden die Randnummern 142 bis 145 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.2 Interesse der Einführer
(96)
Da keine Stellungnahmen zum Interesse der Einführer eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 146 bis 149 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
7.3 Interesse der Verwender
(97)
Die Wickelbetriebe, die die wichtigsten Verwender der betroffenen Ware in der Europäischen Gemeinschaft darstellen und vom Europäischen Verband für Aluminiumfolie, der European Aluminium Foil Association („EAFA“), vertreten werden, machten Folgendes geltend:
-
Im Gegensatz zu den vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 153 der vorläufigen Verordnung machten die Kosten des Transports von Verbraucherrollen aus China nur einen geringen Prozentsatz des Werts der Waren aus (etwa 1 % des Verkaufspreises), und es bestehe fast kein Unterschied zu den Transportkosten der betroffenen Ware (etwa 0,2 % des Verkaufspreises).
-
Das breite Produktangebot der Wickelbetriebe aus der Gemeinschaft stelle keinen Vorteil dar, weil der Einzelhandel die betroffene Ware in großen Mengen auch über separate Verträge von Einführern/Händlern von Verbraucherrollen beziehen könne.
-
Im Gegensatz zu den vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 154 der vorläufigen Verordnung habe die Produktion von ACF für die Hersteller der Gemeinschaft weiterhin Vorrang, weil die Herstellung der betroffenen Ware für sie nicht interessant sei. Sollten endgültige Maßnahmen eingeführt werden, würde das Angebot an der betroffenen Ware in der Gemeinschaft nicht ausreichen, um die Nachfrage der Wickelbetriebe zu decken.
-
Im Gegensatz zu den vorläufigen Feststellungen unter Randnummer 163 der vorläufigen Verordnung sollten etwaige endgültige Maßnahmen auch für Produkte mit einem Gewicht von weniger als 10 kg gelten. Andernfalls würden diese Maßnahmen zu einer Welle gedumpter Einfuhren von Verbraucherrollen insbesondere aus China führen, was die Wickelbetriebe der Gemeinschaft schwer in Mitleidenschaft ziehen würde und einen Verlust von 4 000 Arbeitsplätzen in der Gemeinschaft zur Folge hätte. Diese Sichtweise wurde auch von ausführenden Herstellern aus zwei betroffenen Ländern unterstützt.
(98)
Die zu den Transportkosten vorgelegten Beweise wurden als fundiert beurteilt und konnten somit akzeptiert werden. Die Gefahr, dass die Einfuhren der betroffenen Ware durch Einfuhren der nachgelagerten Waren ersetzt werden könnten, wird allerdings für sich nicht als Grund dafür angesehen, von der Einführung von Antidumping-Maßnahmen abzusehen. Es wurde nämlich kein Beweis dafür vorgelegt oder ermittelt, dass solche Einfuhren in erheblichem Umfang zunehmen würden, und dies zu Preisen, die jene der Wickelbetriebe in der Gemeinschaft unterböten. Unlautere Handelspraktiken von ausführenden Herstellern nachgelagerter Waren müssten anhand von hinreichenden Anscheinsbeweisen getrennt untersucht werden. Überdies ist davon auszugehen, dass eine umfangreichere Umstellung der Produktion in der VR China auf nachgelagerte Waren höchstwahrscheinlich geraume Zeit dauern würde, weil dies Investitionen in neue Anlagen und den Aufbau neuer Absatzkanäle erfordern würde. Etwaige Auswirkungen werden sich daher erst mittelfristig bemerkbar machen. Die Behauptung betreffend die Anzahl der Arbeitsplätze im nachgelagerten Wirtschaftszweig der Gemeinschaft konnte nicht belegt werden. Die vorgelegten Zahlen wurden somit als nicht fundiert gewertet. Aus den dargelegten Gründen werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 153 bis 162 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(99)
Da zum Aspekt des Gemeinschaftsinteresses keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 150 bis 163 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
8. ENDGÜLTIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
8.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(100)
Ein ausführender Hersteller machte geltend, dass die Schadensbeseitigungsschwelle anhand der Produktionskosten anstatt des Verkaufspreises der betroffenen Ware berechnet werden sollte. Die Gewinnspanne, die der Berechnung der Schadensbeseitigungsschwelle zugrunde gelegen habe, sei zu hoch angesetzt; sie habe vielmehr nur 1 % betragen dürfen, weil dies eher der heutigen Marktlage entspreche, insbesondere angesichts des Konjunktureinbruchs. Ferner hätten Berichtigungen vorgenommen werden müssen für Qualitätsunterschiede zwischen der ausgeführten Ware und der Ware, die der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft herstelle und auf dem Gemeinschaftsmarkt verkaufe.
(101)
Was die Behauptung betrifft, für die Schadensbeseitigungsschwelle seien die Produktionskosten maßgeblich, ist darauf hinzuweisen, dass das geänderte Berechnungsverfahren keinerlei Auswirkungen auf das Ergebnis hat und deshalb für bedeutungslos gehalten wurde. Was die Höhe der angestrebten Gewinnspanne angeht, so wurde bei der Berechnung, wie unter Randnummer 165 der vorläufigen Verordnung ausgeführt, eine sehr zurückhaltende Gewinnspanne der Hersteller vor Steuern von 5 % zugrunde gelegt. Dieser auch im Antrag vorgeschlagene Prozentsatz wurde bereits in der vorausgegangenen Untersuchung verwendet. Die vorgeschlagene Gewinnspanne stellte sich indessen als zu niedrig heraus; damit könnte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Produktionskapazitäten nicht aufrechterhalten und keine neuen Investitionen tätigen, deshalb musste der Vorschlag zurückgewiesen werden. Im Zusammenhang mit dem Vorbringen zur Qualität der Ware wurde, wie unter Randnummer 52 bereits erläutert, festgestellt, dass alle Warenarten ähnliche grundlegende materielle und technische Eigenschaften aufweisen und unabhängig von ihrer jeweiligen Qualität in den gleichen Grundanwendungen zum Einsatz kommen. Da die aufgestellten Behauptungen durch keinerlei Beweise gestützt waren, werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 164 bis 166 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(102)
Ein anderer ausführender Hersteller machte geltend, dass die Schadensbeseitigungsschwelle dazu dienen solle, Verkaufspreise festzulegen, die einen tatsächlichen Verlust ausgleichen. Dies musste zurückgewiesen werden, da es sich bei der Schadensbeseitigungsschwelle um das Preisniveau handelt, das der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ohne gedumpte Einfuhren vernünftigerweise erzielen könnte.
(103)
Derselbe ausführende Hersteller brachte vor, als angestrebte Gewinnspanne solle die Höhe des zu Beginn des Bezugszeitraums tatsächlich erzielten Gewinns festgelegt werden, im vorliegenden Fall also ein Verlust. Auf dieser Grundlage wäre die Preisunterbietungsspanne nur geringfügig.
(104)
Dieses Argument musste zurückgewiesen werden, weil der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft noch immer unter dem früheren Dumping durch Russland und die VR China und unter gedumpten Einfuhren aus Brasilien leidet. Aus diesem Grund wurden 5 % als Gewinnspanne angesehen, die unter normalen Wettbewerbsbedingungen in einer Branche dieser Art erzielt werden könnte.
(105)
Wie unter Randnummer 61 erläutert, wurden die Verkäufe des ausführenden Herstellers in Brasilien an seinen unabhängigen Händler bei der Ermittlung der Preisunterbietung und demnach auch der Schadensbeseitigungsschwelle nicht eingerechnet, um die Vergleichbarkeit auf derselben Handelsstufe sicherzustellen.
(106)
Da bezüglich der Schadensbeseitigungsschwelle keine weiteren Stellungnahmen eingingen, werden die Randnummern 164 bis 166 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
(107)
Die endgültige landesweite Schadensspanne für die VR China wurde ermittelt anhand des gewogenen Durchschnitts i) der Schadensspanne eines Unternehmens in der VR China, dem keine MWB oder IB gewährt wurde, und ii) der höchsten Schadensspanne dieses Unternehmens unter Zugrundelegung der Ausfuhrpreise laut Eurostat-Daten (als repräsentative Spanne für die nicht kooperierenden chinesischen Ausführer). Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Schadensspanne auf 30,0 % des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, festgesetzt.
8.2 Endgültige Maßnahmen
(108)
Gemäß Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung sollte folglich ein endgültiger Antidumpingzoll auf einem Niveau festgesetzt werden, das zur Beseitigung der durch die gedumpten Einfuhren verursachten Schädigung ausreicht, ohne dass die ermittelte Dumpingspanne überschritten wird.
(109)
Folgende endgültigen Antidumpingzölle werden vorgeschlagen:
Land
Unternehmen
Endgültige Dumpingspanne
Endgültige Schadensspanne
Endgültiger Antidumpingzoll
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Alle übrigen Unternehmen
27,6 %
17,6 %
17,6 %
VR China
Alcoa Bohai und Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Alle übrigen Unternehmen
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armenien
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Alle übrigen Unternehmen
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Die in dieser Verordnung angegebenen unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Sie spiegeln damit die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zöllen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zölle daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und von den genannten Unternehmen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Namen und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannte Unternehmen, einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen geschäftlich verbundenen Unternehmen, hergestellt werden, unterliegen nicht diesen individuellen Zöllen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zoll.
(111)
Anträge auf Anwendung dieses unternehmensspezifischen Zollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe, die z. B. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten einhergehen. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
8.3 Endgültige Vereinnahmung des vorläufigen Zolls
(112)
Angesichts der Höhe der festgestellten Dumpingspannen und des Umfangs der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für den mit der vorläufigen Verordnung eingeführten vorläufigen Antidumpingzoll in Höhe des endgültigen Zolls endgültig zu vereinnahmen. Sind die endgültigen Zölle niedriger als die vorläufigen, werden die die endgültigen Zollsätze übersteigenden vorläufigen Sicherheitsleistungen freigegeben.
8.4 Form der Maßnahmen
(113)
Im Verlauf der Untersuchung boten der einzige kooperierende ausführende Hersteller in Armenien und der einzige kooperierende ausführende Hersteller in Brasilien Preisverpflichtungen gemäß Artikel 8 Absatz 1 der Grundverordnung an.
(114)
Beide Angebote wurden geprüft. Durch das Verpflichtungsangebot des brasilianischen Ausführers wird die schädigende Wirkung des Dumpings beseitigt und das Umgehungsrisiko hinreichend verringert. Was das Verpflichtungsangebot des armenischen Ausführers betrifft, so besteht in Anbetracht der komplexen Struktur der Unternehmensgruppe und ihrer komplexen Absatzkanäle ein hohes Risiko von Ausgleichsgeschäften, d. h., denselben Abnehmern könnte dieselbe Ware, jedoch unterschiedlichen Ursprungs, oder denselben Abnehmern könnten unterschiedliche Waren von unterschiedlichen Vertriebsgesellschaften innerhalb derselben Gruppe verkauft werden. Der armenische Ausführer legte nach Ablauf der in Artikel 8 Absatz 2 der Grundverordnung festgesetzten Frist ein grundlegend überarbeitetes Verpflichtungsangebot vor. Abgesehen davon, dass das überarbeitete Angebot nach Fristablauf vorgelegt wurde, kann es aus folgendem Grund nicht angenommen werden: Das Unternehmen bot zwar an, nur direkt an den ersten unabhängigen Abnehmer in der Gemeinschaft zu verkaufen, also ohne seine beiden verbundenen Unternehmen in die Vertriebskanäle einzubeziehen, die Untersuchung ergab aber, dass das Unternehmen denselben Abnehmern in der Gemeinschaft andere Waren verkaufte. Ferner kündigte das Unternehmen an, es beabsichtige einen neuen Warentyp, nämlich zur Weiterverarbeitung bestimmte Aluminiumfolien („ACF“), herzustellen und in die Gemeinschaft zu verkaufen. Da die Möglichkeit besteht, dass dieser neue Warentyp an dieselben Abnehmer in der Gemeinschaft verkauft wird, kann auch das überarbeitete Angebot das Risiko von Ausgleichsgeschäften nicht auf ein annehmbares Maß reduzieren.
(115)
Mit dem Beschluss 2009/736/EG (4) nahm die Kommission das Verpflichtungsangebot der Companhia Brasileira de Aluminio („CBA“) an. Der Rat erkennt an, dass das Verpflichtungsangebot die schädigende Wirkung des Dumpings beseitigt und das Umgehungsrisiko hinreichend verringert. Das Angebot von Rusal Armenal wird aus den unter Randnummer 114 dargelegten Gründen sowie aufgrund der Mängel in der Buchführung des Unternehmens, die unter den Randnummern 21 und 22 ausgeführt wurden, abgelehnt.
(116)
Um die Kommission und die Zollbehörden in die Lage zu versetzen, die Einhaltung der Verpflichtung durch CBA wirksam zu kontrollieren, sollte die Befreiung vom Antidumpingzoll bei der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr davon abhängig gemacht werden, dass i) den zuständigen Zollbehörden eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird; das ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die in Anhang II vorgegeben sind; ii) die eingeführten Waren von CPA hergestellt, versandt und dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Gemeinschaft direkt in Rechnung gestellt werden und iii) die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen. Werden diese Bedingungen nicht erfüllt, entsteht bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr eine Zollschuld in Höhe des entsprechenden Antidumpingzolls.
(117)
Wenn die Kommission gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung die Annahme einer Verpflichtung wegen einer Verletzung widerruft, dabei auf die fraglichen Geschäftsvorgänge Bezug nimmt und die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt, entsteht bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr eine Zollschuld.
(118)
Den Einführern sollte klar sein, dass bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr, wie unter den Randnummern 116 und 117 dargelegt, auch dann eine Zollschuld entstehen kann, wenn eine vom Hersteller, bei dem sie die Ware direkt oder indirekt gekauft haben, angebotene Verpflichtung von der Kommission angenommen wurde; das etwaige Entstehen einer solchen Zollschuld ist als normales Geschäftsrisiko zu betrachten.
(119)
Die Zollbehörden sollten die Kommission gemäß Artikel 14 Absatz 7 der Grundverordnung unverzüglich unterrichten, wenn sich Hinweise auf eine Verletzung der Verpflichtung ergeben.
(120)
Aus den dargelegten Gründen hält die Kommission das Verpflichtungsangebot von CBA für annehmbar und das Angebot von Armenal für nicht annehmbar und hat die betroffenen Unternehmen über die wesentlichen Fakten, Erwägungen und Bedingungen informiert, auf die sich die Annahme bzw. die Ablehnung des Verpflichtungsangebots stützt.
(121)
Bei Verletzung oder Rücknahme der Verpflichtungen oder im Fall des Widerrufs der Annahme der Verpflichtungen durch die Kommission gilt gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung ohne weiteres der gemäß Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung vom Rat eingeführte Antidumpingzoll.
9. ÜBERWACHUNG
(122)
Um das durch die sehr unterschiedlichen Zollsätze bedingte Umgehungsrisiko zu minimieren, werden in diesem Fall besondere Maßnahmen zur Gewährleistung der ordnungsgemäßen Anwendung der Antidumpingzölle für erforderlich gehalten. Dazu zählen die folgenden besonderen Maßnahmen:
(123)
Vorlage einer gültigen Handelsrechnung bei den Zollbehörden der Mitgliedstaaten, die den Bestimmungen im Anhang dieser Verordnung entspricht. Auf Einfuhren, für die keine solche Handelsrechnung vorgelegt wird, wird der für alle übrigen Ausführer geltende residuale Antidumpingzoll erhoben.
(124)
Sollten sich die Ausfuhren eines der Unternehmen, für die niedrigere individuelle Zollsätze gelten, nach der Einführung der betreffenden Maßnahmen erheblich erhöhen, so könnte ein solcher mengenmäßiger Anstieg an sich schon im Sinne des Artikels 13 Absatz 1 der Grundverordnung als Veränderung des Handelsgefüges aufgrund der Einführung von Maßnahmen betrachtet werden. Unter solchen Umständen kann, sofern die Voraussetzungen dafür erfüllt sind, eine Umgehungsuntersuchung eingeleitet werden. Im Rahmen dieser Untersuchung kann unter anderem geprüft werden, ob es notwendig ist, die individuellen Zollsätze aufzuheben und stattdessen einen landesweiten Zoll einzuführen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Folien aus Aluminium mit einer Dicke von 0,008 mm bis 0,018 mm, ohne Unterlage, nur gewalzt, in Rollen mit einer Breite von 650 mm oder weniger und einem Stückgewicht von mehr als 10 kg, die derzeit unter den KN-Code ex 7607 11 19 (TARIC-Code 7607111910) eingereiht werden, mit Ursprung in Armenien, Brasilien und der Volksrepublik China („VR China“), wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende endgültige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzollsatz
TARIC-Zusatzcode
Armenien
Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal“
13,4 %
A943
Alle übrigen Unternehmen
13,4 %
A999
VR China
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, und Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd
24,2 %
A946
Alle übrigen Unternehmen
30,0 %
A999
Brasilien
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Alle übrigen Unternehmen
17,6 %
A999
(3) Ungeachtet des Absatzes 1 gilt der endgültige Antidumpingzoll nicht für die Einfuhren, die gemäß Artikel 2 in den zollrechtlich freien Verkehr überführt werden.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollbestimmungen Anwendung.
(5) Die Anwendung der für die in Absatz 2 genannten Unternehmen festgelegten individuellen Zollsätze setzt voraus, dass den Zollbehörden der Mitgliedstaaten eine gültige Handelsrechnung vorgelegt wird, die den Bestimmungen des Anhangs I entspricht. Wird keine solche Handelsrechnung vorgelegt, findet der für alle übrigen Unternehmen geltende Zollsatz Anwendung.
Artikel 2
(1) Zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr angemeldete Einfuhren, die von Unternehmen in Rechnung gestellt werden, deren Verpflichtungsangebote von der Kommission angenommen wurden und die namentlich in dem Beschluss 2009/736/EG in der jeweils geltenden Fassung genannt sind, sind von dem in Artikel 1 eingeführten Zoll befreit, sofern:
-
sie von den genannten Unternehmen hergestellt, versandt und dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Gemeinschaft direkt in Rechnung gestellt werden und
-
für diese Einfuhren eine Verpflichtungsrechnung vorgelegt wird - eine Verpflichtungsrechnung ist eine Handelsrechnung, die mindestens die Angaben und die Erklärung enthält, die in Anhang II vorgegeben sind - und
-
die bei den Zollbehörden angemeldeten und gestellten Waren der Beschreibung auf der Verpflichtungsrechnung genau entsprechen.
(2) Bei der Annahme der Anmeldung zur Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr entsteht eine Zollschuld,
-
wenn bei den in Absatz 1 genannten Einfuhren festgestellt wird, dass eine oder mehrere der in Absatz 1 aufgeführten Bedingungen nicht erfüllt sind, oder
-
wenn die Kommission die Annahme der Verpflichtung gemäß Artikel 8 Absatz 9 der Grundverordnung durch eine Verordnung oder einen Beschluss widerrufen hat, die/der Bezug auf die fraglichen Geschäftsvorgänge nimmt und mit der/dem die entsprechenden Verpflichtungsrechnungen für ungültig erklärt werden.
Artikel 3
Die Sicherheitsleistungen für die vorläufigen Antidumpingzölle gemäß der Verordnung (EG) Nr. 287/2009 auf die Einfuhren von Folien aus Aluminium mit einer Dicke von 0,008 mm bis 0,018 mm, ohne Unterlage, nur gewalzt, in Rollen mit einer Breite von 650 mm oder weniger und einem Stückgewicht von mehr als 10 kg, die unter den KN-Code ex 7607 11 19 (TARIC-Code 7607111910) eingereiht werden, mit Ursprung in Armenien, Brasilien und der VR China, werden in Höhe des gemäß Artikel 1 eingeführten endgültigen Zolls endgültig vereinnahmt. Sicherheitsleistungen, die die endgültigen Antidumpginzölle übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 4
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 24. September 2009.