Nařízení Rady (ES) č. 1796/1999
ze dne 12. srpna 1999
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny a o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z Korejské republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na čl. 9 a 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultacích s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 362/1999 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovozy ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen "ČLR"), Indie, Mexika, Jihoafrické republiky a Ukrajiny do Evropského společenství a přijala závazky nabídnuté některými vývozci z Maďarska a Polska.
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(2) Po zavedení prozatímních antidumpingových cel byla zúčastněným stranám, které o to požádaly, dána příležitost k projednání připomínek. Stranám byla sdělena nezbytná fakta a důvody, které vedly k doporučení zavést konečné antidumpingové clo a konečné inkaso částek vybíraných formou prozatímních cel ve výši cel konečných. Po tomto ohlášení jim byla také poskytnuta lhůta k vyjádření námitek.
(3) Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a, pokud byly uznány, byly konečné závěry pozměněny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A PODOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(4) S odvoláním na bod 7 odůvodnění prozatímního nařízení se dotyčnými výrobky rozumějí ocelová lana a kabely, včetně lan uzavřených, s výjimkou lan a kabelů z korozivzdorné oceli, s maximálním průřezem přes 3 mm, (dále jen v průmyslové terminologii užívané označení ocelová drátěná lana neboli "SWR").
(5) Předpokládalo se, že SWR se dělí na dva samostatné výrobky podle konkrétní oblasti uplatnění nebo využití, tj. na lana obecně určená k obecnému použití a na lana speciální používaná ve specifických průmyslových odvětvích.
(6) Oproti předpokladu o existenci dvou různých samostatných výrobků, tj. lan k obecnému využití a lan speciálních, se zjistilo, že vyvážející výrobci vyrábějí široký sortiment různých typů SWR a že všechna SWR mají shodné základní fyzikální parametry (např. ocelové dráty splétané do pramenů, které se navíjejí kolem jádra a tvoří lano, a jádro samotné). Všechna SWR měla také podle zjištění shodné základní technické parametry (u všech byl pramen tvořen určitým počtem drátů, lano určitým počtem pramenů, všechna měla stanovený průměr a specifickou stavbu).
(7) Rozdílné typy SWR se mohou dělit na řadu výrobkových skupin podle fyzikálních a technických parametrů. Zatímco skupiny SWR z horní a dolní části nabídkového spektra jsou jednoznačně nezaměnitelná, lana z přidružených skupin zaměnitelná jsou. Závěrem lze konstatovat, že mezi skupinami SWR existuje jistý převis a konkurence. Vzhledem k tomuto převisu mezi skupinami nebylo možno vést jasnou dělící čáru v žádném bodě nabídkového spektra SWR. Tento závěr je v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství [3].
(8) Vzhledem ke zjištění, že všechna SWR měla shodné základní fyzikální a technické parametry a využití, lze závěrem konstatovat, i přes určité rozdíly mezi SWR z horní a dolní části nabídkového spektra a vzhledem k tomu, že mezi SWR v sousedních skupinách existuje konkurenční vztah, že se u všech výrobků v dané nabídce jedná o výrobek jeden, a z toho důvodu se všechna SWR považují za jeden výrobek.
2. Podobný výrobek
(9) S odvoláním na bod 8 odůvodnění prozatímního nařízení shledala Komise, že SWR dovážená z uvedených zemí a SWR vyráběná a prodávaná průmyslovými odvětvími Společenství v jeho členských státech si jsou z hlediska fyzikálních a technických parametrů navzájem podobná. Komise také shledala, že Společenstvím vyráběná SWR a dovážená SWR mají v zásadě shodné využití a vzájemně si konkurují.
(10) Předpokládalo se, že SWR vyráběná a prodávaná výrobci ze Společenství nejsou stejná jako SWR, která se z uvedených zemí dovážela. Námitky se týkaly zejména toho, že vyváženými výrobky z uvedených zemí byla převážně SWR k obecnému využití, zatímco výrobkem vyráběným ve Společenství byla specializovaná SWR. Další námitkou bylo, že výrobci z Evropského společenství zahrnuli v posuzovaném období do svého sortimentu SWR větší množství takzvaných specializovaných druhů tohoto výrobku, což je patrné z navýšení jejich jednotkové ceny.
(11) Z šetření vyplynuly tyto závěry:
- výrobci ze zemí Společenství se zabývají výrobou celého sortimentu SWR, stejně jako výrobci vyvážející, tj. výrobou specializovaných SWR i lan určených k obecnějšímu využití,
- převis mezi výrobky vyráběnými ve Společenství a výrobky od vyvážejících výrobců je prokázán objemem prodejů, v nichž byly zjištěny prodeje srovnatelných modelů SWR (75 % objemu prodejů vyvážejících výrobců a 51 % objemu prodejů průmyslových odvětví Společenství). Tento převis je prokazatelný také tím, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená zahrnují všechny příslušné kódy kombinované nomenklatury (kódy KN).
(12) Prozatímní závěry, že SWR vyráběná ve Společenství a SWR dovážená jsou příbuznými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen "základní nařízení") se tímto potvrzují.
D. DUMPING
1. Běžná hodnota
1.1 Stanovení běžné hodnoty
(13) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se výrobní náklady na období šetření (1. leden 1997 až 31. březen 1998, dále jen "OŠ") určovaly na základě údajů z období, které OŠ předcházelo. Podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení se ale pro získání reprezentativního výsledku ohledně dumpingu OŠ volí a údaje k analýze běžně pocházejí pouze z tohoto období. Žádné důkazy, které by odůvodňovaly vhodnější použití výrobních nákladů z období, které OŠ předcházelo, nebyly předloženy. Zvláště je třeba poznamenat, že vyvážející výrobce nadále vyráběl a prodával uvedené druhy výrobků i během OŠ. Závěry učiněné na základě údajů zjištěných během OŠ byly tedy považovány za reprezentativní a žádosti proto nebylo vyhověno.
(14) Jihoafrický a indický vyvážející výrobce vyjádřili námitky proti postupu stanovení konstrukce běžné hodnoty dotyčného výrobku.
(15) Jihoafrický vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet ziskového rozpětí z tuzemských prodejů nebyl vhodný, jelikož vycházel ze všech tuzemských transakcí, včetně tuzemských prodejů důlních SWR. Vzhledem ke specifickým vlastnostem důlních SWR, která se nevyvážejí do Společenství a jsou specifickým výrobkem vyráběným za použití složitého strojního vybavení a prodávaným se značnou ziskovým rozpětím, požadoval, aby se ziskové rozpětí z tuzemských prodejů důlních SWR nezahrnovalo do výpočtu běžné hodnoty ostatních druhů lan.
(16) Indický vyvážející výrobce požadoval, aby se tuzemské prodeje určitých druhů výrobků vysoké hodnoty vyloučily z výpočtu konstrukce běžné hodnoty, jelikož se během OŠ tyto výrobky nevyvážely nebo jen zřídka, a jejich tuzemské prodeje vynesly neobyčejně vysoké zisky, což zkreslilo údaje o průměrném zisku z dotyčného výrobku.
(17) Šetření prokázalo, že jihoafrická důlní SWR a indické vysoce hodnotné druhy výrobků jsou "výrobky příbuznými" ve vztahu k vybranému výrobku ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Ziskové rozpětí použité k výpočtu běžné hodnoty bylo tedy stanoveno správně v souladu s čl. 2 odst. 3, 4 a 6 základního nařízení, tj. na základě veškerých tuzemských prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V tomto kontextu je nutno poznamenat, že pro stanovení ziskového rozpětí podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení není podstatné, zda se dotyčné typy výrobků vyvážely také do Společenství vzhledem k tomu, že se ve smyslu základního nařízení jedná o výrobky obdobné.
(18) Vzniklé nároky byly tedy zamítnuty.
(19) Jako alternativu k výše uvedeným nárokům požadoval indický výrobce, aby se průměrný zisk vypočítával ze všech tuzemských prodejů, tj. z prodejů ziskových i neziskových druhů výrobků, a nikoli pouze z tuzemských prodejů ziskových kategorií. K tomuto je nutno poznamenat, že podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení musí částka zisků vycházet z údajů o výrobě a prodeji obdobného výrobku na tuzemském trhu vyvážející země v běžném obchodním styku. V tomto kontextu se prodeje pod výší nákladů na určitý druh výrobku uvažují pro stanovení ziskového rozpětí pouze tehdy, nepřesahuje-li objem neziskových prodejů tohoto druhu výrobku 20 % veškerých prodejů příslušného druhu, nebo není-li vážený průměr prodejní ceny pod váženým průměrem nákladů na jednotku výroby. Stanovení ziskového rozpětí se tímto pravidlem řídilo, a v důsledku toho nemohla být ani tato požadovaná alternativa přijata.
(20) Jelikož žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty nebyly předloženy, schvalují se závěry z bodů 9 až 13 odůvodnění.
1.2 Volba podobné země pro země s netržní ekonomikou
(21) Čínští a ukrajinští vyvážející výrobci protestovali proti výběru Indie jako podobné země a žádali revizi této prozatímní volby. Ukrajinský vyvážející výrobce navrhoval Korejskou republiku (dále jen "Jižní Korea") z důvodu existence volného trhu.
(22) Argumenty předložené proti volbě Indie jako podobné země byly pečlivě analyzovány a poté se z níže uvedených důvodů od této volby upustilo. Při absenci spolupracujících třetích zemí s tržní ekonomikou, které by nepodléhaly současnému šetření, představovalo Polsko nejpřijatelnější variantu podobné země pro výpočet běžné hodnoty pro Čínu a Ukrajinu.
(23) V souvislosti s prozatímním ohlášením zpochybnili čínští a ukrajinští vyvážející výrobci také výběr Polska jako podobné země; tvrdili, že Jižní Korea by byla vhodnější z hlediska výše dovozního cla, velikosti domácího trhu a stávající konkurence na tomto trhu. Polsko však bylo považováno za správnou volbu s ohledem na nízké dovozní clo, volnost a velikost domácího trhu, konkurenci mezi tuzemskými výrobci a skutečnost, že polská SWR umožňovala z celkového hlediska nejreprezentativnější srovnání shodných modelů SWR s modely vyráběnými v Číně a na Ukrajině.
(24) Pokud jde o Jižní Koreu, bylo uvedeno, že ačkoli tato země má rovněž nízkou sazbu dovozního cla, má mnohem nižší procento tuzemských prodejů srovnatelných s čínskými dovozy do Evropského společenství.
(25) Polsko bylo tedy vybráno jako nejpřijatelnější varianta podobné země pro Ukrajinu i pro ČLR.
2. Vývozní cena
(26) Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky k vývozní ceně, schvalují se závěry uvedené v bodech 14 až 17 prozatímního nařízení.
3. Srovnání
(27) Jeden polský vyvážející výrobce znovu zopakoval svůj požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly ve financování zásob a poplatcích za skladování mezi tuzemskými a vývozními prodeji. Při absenci nových důkazů o účinku výše uvedených faktorů na cenovou srovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení nebyl tento požadavek akceptován.
(28) Stejný polský vyvážející výrobce a jeden vyvážející výrobce z Maďarska znovu zopakovali požadavek na úpravy běžné hodnoty s ohledem na rozdíly v úrovni obchodních operací. Vzhledem k předloženým novým důkazům byly tyto požadavky znovu posouzeny a akceptovány, neboť se prokázalo, že vývozní cena a běžná hodnota pocházely z rozdílných úrovní obchodních operací, a tento rozdíl ovlivnil cenovou srovnatelnost.
(29) Vzhledem k tomu, že se vývozní prodeje uskutečňovaly výhradně na velkoobchodní úrovni, zatímco tuzemské prodeje se prováděly jak přes velkoobchod, tak přímo konečnému uživateli, předložil indický vyvážející výrobce požadavek na úpravu v důsledku rozdílů v úrovni obchodních operací. Úprava byla uznána v rozsahu předloženého požadavku.
(30) Polský vyvážející výrobce vyjádřil nesouhlas, aby se ke stanovení prozatímních výsledků užívaly k převodu vývozní ceny na domácí měnu průměrné měsíční směnné kurzy. Tento výrobce tvrdil, že se měly účinně používat skutečné směnné kurzy. V této souvislosti je třeba poznamenat, že užití průměrných měsíčních směnných kurzů je standardní praxí. Kromě toho byly oba přístupy vyzkoušeny se zjištěním, že rozdíly jsou pouze okrajové a že každý pozitivní rozdíl je vyvážen rozdílem negativním, tj. žádný z těchto přístupů nevyústil ve výrazně vyšší nebo nižší směnný kurz a dopad této sporné otázky na konečné dumpingové rozpětí nebyl významný. V důsledku toho bylo rozhodnuto pokračovat v zavedené praxi používání průměrných měsíčních směnných kurzů.
(31) Jihoafrický vyvážející výrobce požadoval dotaci na měnovou konverzi na vývozní ceny z důvodu, že porovnání nejnižšího kurzu měny a ECU během OŠ s nejvyšším směnným kurzem v roce 1999 prokázalo závažnou devalvaci ECU.
(32) V souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení byl tento požadavek zamítnut, protože kolísání směnných kurzů během OŠ neprokázalo udržitelný trend, který by byl důvodem k úpravě. Kromě toho je třeba poznamenat, že průměrná devalvace ECU ve srovnání s jihoafrickým randem byla během OŠ velice nízká.
(33) Jelikož žádné další připomínky k cenovému porovnání předloženy nebyly, schvalují se závěry uvedené v bodech 17 až 19 a 21 až 23 prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 Metodika
(34) V této prozatímní etapě byly při určování dumpingu vyloučeny vývozní prodeje SWR indického vyvážejícího výrobce partnerskému dovozci ve Společenství, které byly tímto dovozcem následně transformovány.
(35) Po ohlášení prozatímních výsledků vyjádřil indický vyvážející výrobce proti tomuto postupu protest. Požadoval, aby byl dumping prověřených vývozních transakcí, tzn. včetně vývozních transakcí s výrobky, které byly následně transformovány, jak se uvádí v předchozím bodu, vyjádřen v procentech z celkové ceny CIF. Na podporu tohoto požadavku poukázal vyvážející výrobce na to, že by se jakákoli antidumpingová opatření měla vztahovat na všechny dovozy dotyčného výrobku.
(36) Tento požadavek nemohl být akceptován. Za prvé by bylo obtížné vypočítat spolehlivou vývozní cenu pro dané výrobky, které se následně v transformovaném stavu znovu prodávají. Za druhé tvořily vývozní prodeje rozhodné pro stanovení dumpingového rozpětí 80 % veškerých opětovných vývozních prodejů do Společenství uskutečněných vyvážejícím výrobcem během OŠ. Tato fakta byla považována z velké části za dostatečný základ pro reprezentativní výsledky. Za třetí vzhledem k tomu, že vývozní prodeje následně transformovaných výrobků nemohly být použity pro výpočet dumpingu, nepřicházely v úvahu ani pro výpočty dumpingového rozpětí, neboť umělým snížením dumpingového rozpětí by se výsledky zkreslily.
(37) Z toho důvodu se metodika uvedená v bodech 24 až 26 odůvodnění, která byla použita ke stanovení prozatímních výsledků, schvaluje.
4.2 Úroveň dumpingového rozpětí
(38) V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty na druh výrobku porovnán s váženým průměrem vývozní ceny na základě cen ze závodu a na stejné úrovni obchodních operací.
(39) Po revizi výpočtů se zejména z důvodu, že běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu vycházejí z údajů o domácích prodejích polské výroby, s konečnou platností stanovují dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech z ceny CIF nepodléhající clu na hranicích Společenství takto:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 30,8 % |
-KOREJSKÁ REPUBLIKA:
Kiswire Ltd | 1,2 % |
Manho Rope & Wire Ltd | 0,1 % |
Chung Woo Rope Co. Ltd | 0,2 % |
Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd | 0,4 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 95,6 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 95,6 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie Rand Ltd (společnost změnila název a v současnosti se jmenuje Haggie) | 132 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 132 % |
-UKRAJINA: | 51,8 % |
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(40) Při absenci nových informací se tedy schvalují prozatímní závěry uvedené v bodech 34 až 36 odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Výrobní odvětví Společenství
(41) Po obdržení připomínek zúčastněných stran zastupují výrobní odvětví Společenství níže uvedené podniky.
(42) Následujících 16 stěžovatelů z řad výrobců Evropského společenství a čtyři výrobci, kteří stížnost podpořili a spolupracovali při vyšetřování, vytvořili skupinu "výrobního odvětví Společenství" ve smyslu článku 4 základního nařízení:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Německo),
- Bridon International Limited (Spojené království),
- BTS Drahtseile GmbH (Německo),
- Cables Y Alambres Especiales SA (Španělsko),
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
- Cordoaria Oliveira SA (Portugalsko),
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Německo),
- Holding FICADI (Francie),
- Iscar Funi Metallice (Itálie),
- D. Koronakis SA (Řecko),
- Metalcalvi Wire Ropes (Itálie),
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Spojené království),
- Randers Rebslaareri (Dánsko),
- Redaelli Tecnacordati SpA (Itálie),
- Trefileurope (Francie),
- Trenzas Y Cables SL (Španělsko),
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Německo),
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Rakousko),
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Německo),
- Wadra GmbH (Německo).
3. Dovozy uskutečňované výrobním odvětvím Společenství
(43) Některé zúčastněné strany zpochybnily výpočet úrovně dovozů uskutečňovaných výrobním odvětvím Společenství.
(44) Je nutno poznamenat, že údaje o dovozech vycházely z řádně ověřených soupisů vývozních prodejů předložených vývozci. Dovozy uskutečněné výrobním odvětvím Společenství představovaly na základě těchto údajů 4,4 % spotřeby během období šetření.
(45) Analýza provedená v prozatímním nařízení se závěrem, že vzhledem k nízké hladině dovozů zůstává i nadále hlavní náplní činnosti výrobního odvětví Společenství výroba SWR, se schvaluje. Navíc nízká hladina dovozů neměla za cíl chránit výrobce z Evropského společenství před škodlivými účinky dumpingu, ani jim neumožňovala nepatřičně z těchto dovozů těžit.
F. ÚJMA
1. Předběžné poznámky - období šetření
(46) Objevily se námitky, že zařazení roku 1994 zkresluje analýzu způsobených škod, protože největší procento dovozů se uskutečnilo v letech 1994 a 1995, a poté se hladina dovozů z uvedených zemí ustálila. Další námitkou bylo, že situace v průmyslu Společenství byla stabilní od roku 1995 do OŠ. Výsledkem byl požadavek zahájit období šetření způsobených škod rokem 1995.
(47) Cílem šetření je vyhodnotit účinek dumpingových dovozů na hospodářskou situaci v průmyslu Společenství během OŠ. K provedení takové analýzy se stanovují trendy pro řadu hospodářských ukazatelů na základě údajů z řady let, která OŠ předcházela. Z hlediska těchto trendů je tedy irelevantní, zda je výchozím bodem pro jejich stanovení rok 1994 nebo 1995.
(48) V každém případě je nutno věnovat pozornost těmto skutečnostem:
- Ačkoli se oproti tvrzení největší část dovozů z uvedených zemí uskutečnila v letech 1994 a 1995, rostly tyto dovozy i po roce 1995 (+12 % za období mezi rokem 1995 a OŠ).
- Ceny těchto dovozů zůstávaly výrazně pod hranicí cen průmyslu Společenství v průběhu celého tohoto období.
- Dopad těchto dovozů na situaci v průmyslu Společenství vyústil ve výrazný pokles ziskovosti v letech 1994 a 1995 (od 1,3 % do - 0,3 %) doprovázený současnou ztrátou podílu na trhu (-10 procentních bodů). Na základě výkladu prozatímního nařízení se průmyslová odvětví Společenství pokoušela znovu získat podíl na trhu snižováním cen v letech 1995 a 1996, namísto toho však zaznamenala jen další ztráty (-0,3 % až -0,7 %). Z toho důvodu, aby tyto ztráty snížila, přistoupila odvětví průmyslu Společenství v letech 1996 a 1997 k opětovnému zvyšování cen. To se však dělo na úkor tržního podílu, který utrpěl další pokles.
- Zhoršení situace v průmyslu Společenství bylo tedy výsledkem tlaku způsobeným objemem dovozů z uvedených zemí a nízkou cenovou hladinou těchto dovozů.
(49) Na základě výše uvedených údajů se tvrzení ohledně termínu zahájení analýz trendu zamítá.
(50) Období, v němž proběhla analýza hospodářské situace v průmyslu Společenství, tedy umožnilo řádné zhodnocení a přesné zachycení vývoje na trhu se SWR v Evropském společenství.
2. Kumulace
2.1 Dovozy z Maďarska
(51) Jeden vyvážející výrobce zopakoval svůj požadavek, aby se dovozy z ostatních uvedených států snížily o dovozy z Maďarska. Žádné nové argumenty podporující dekumulaci dovozů z Maďarska však předloženy nebyly. Důvody pro kumulaci podle bodu 47 odůvodnění prozatímního nařízení se tedy schvalují.
2.2 Dovozy z Mexika
(52) Jeden vyvážející výrobce namítal, že se dovozy z ostatních uvedených zemí musí snížit o dovozy z Mexika, jelikož objem mexických dovozů lze považovat za nevýznamný. V této souvislosti tvrdil, že většinu dovozů z Mexika uskutečňoval dovozce spřízněný s výrobcem ze Společenství a že by tyto dovozy neměly být brány v úvahu při stanovení hladiny dovozů z Mexika. V důsledku toho je objem zbývajících mexických dovozů zanedbatelný, a proto by dovozy z Mexika měly být pro účely analýzy škod dekumulovány z ostatních uvedených dovozů.
(53) Při hodnocení otázky, zda lze objem dovozů z uvedené země považovat za zanedbatelný v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení, je nutno vypočítat celkový objem dovozů pocházejících z této země.
(54) Hladina dovozů uvedená v bodech 45 a 48 odůvodnění prozatímního nařízení se proto schvaluje, tj. 3 % spotřeby v OŠ, a tvrzení, že objem mexických dovozů je zanedbatelný, se zamítá.
3. Ceny dumpingových dovozů
3.1 Srovnání cen Společenství s cenami dumpingových dovozů
(55) Objevily se námitky, že faktory použité při kategorizaci SWR pro stanovení výpočtů nižších cen neumožňují přesvědčivé a řádné srovnání cen. Námitky se týkaly zejména toho, že na tvorbu cen mají významný vliv faktory, které nejsou zahrnuty v kalkulacích levnějších cen (tj. galvanizace, pevnost v tahu, jádro a potah) a dodatečné faktory, které nejsou uvedeny v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti). Dle dalších námitek by se pro výpočty dumpingu i škod měla použít kategorizace stejného výrobku.
(56) Z šetření byly vyvozeny tyto závěry:
- Pro výpočty levnějších cen byly SWR zařazeny do skupin podle počtu drátů a počtu pramenů v laně, podle konstrukčního typu lana a jeho průměru. Tyto faktory byly shledány jako určující pro tvorbu cen SWR. Ostatní faktory nezařazené do analýzy nižších cen (galvanizace, pevnost v tahu, jádro a obal) mají podle těchto zjištění pouze druhotný vliv na ceny na trhu Společenství.
Kalkulace levnějších cen podle výše uvedeného skupinového členění SWR vyústily v přijatelný objem prodejů pro vyvážející výrobce i průmyslová odvětví Společenství a byly tedy považovány za přesvědčivý a reprezentativní výsledek.
- Zahrnutí dodatečných faktorů, které nejsou obsaženy v dotazníku (tj. povolená odchylka v tloušťce, faktor tažnosti a zatížení pevnosti) nebylo nutné, jelikož tyto faktory byly z velké části výsledkem kombinace hlavních vlastností SWR již zahrnutých v kategorizaci výrobku. Jejich zahrnutí nemělo poskytnout přesnější cenové srovnání, a proto by výše uvedený požadavek představoval nepřiměřenou zátěž pro všechny zúčastněné strany.
- Kategorizace výrobku pro výpočet dumpingového rozpětí neměla sloužit jako správný model pro výpočet nižšího cenového rozpětí vzhledem k tomu, že dumpingová kategorizace byla z velké části porovnáním výrobního sortimentu jednoho závodu, tj. stejných nebo podobných výrobků vyráběných jedním a týmž výrobcem a prodávaných na dvou různých trzích. Výpočet levnější ceny však vycházel ze srovnání většího počtu SWR prodávaných větším počtem stran. Podle vyvozených závěrů poskytovala metodika již použitá v prozatímním nařízení přijatelnější základ pro analýzy tvorby levnějších cen; s ohledem na určující ukazatele tvorby cen se tento přístup týkal největšího objemu prodejů.
- Nakonec, žádné významné rozdíly v cenách různých typů SWR v rámci jedné skupiny nebyly prokázány.
(57) Závěrem byly námitky ke kategorizaci výrobku pro výpočty levnějších cen zamítnuty.
3.2 Úroveň obchodních operací
(58) Některé zúčastněné strany namítaly, že by mělo dojít k úpravám prodejních cen, aby se zohlednil údajný rozdíl v úrovních obchodních operací v tom smyslu, že prodeje uskutečněné průmyslovými odvětvími Společenství směřují ke konečnému uživateli, zatímco dovážené výrobky se většinou prodávají velkoobchodníkům/distributorům.
(59) Prodeje uskutečňované průmyslovými odvětvími Společenství probíhaly prostřednictvím různých prodejních kanálů, včetně velkoobchodníků/distributorů i konečných uživatelů. Kromě toho žádné trvalé a/nebo zásadní rozdíly v cenách nebyly podle těchto prodejních kanálů prokázány.
(60) Požadavek na úpravu úrovně obchodních operací se tedy zamítl.
4. Situace ve výrobním odvětví Společenství
(61) Někteří vyvážející výrobci tvrdili, že výrobní odvětví Společenství neutrpělo žádnou materiální újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení, jelikož jeho výroba, kapacita, ceny, investice a produktivita byly neměnné, nebo se v období od roku 1994 do OŠ zlepšovaly.
4.1 Výroba
(62) Úroveň výroby zůstávala v průběhu posuzovaného období stabilní (+1 %), na což je třeba nahlížet v souvislosti s rostoucí hladinou zásob (+30 %) a s poklesem objemu prodejů (-9 %), jak se uvádí v bodech 58 až 60 odůvodnění prozatímního nařízení. Během tohoto období také vzrostla spotřeba o 5 %.
4.2 Kapacita a investice
(63) Závěr, že k nárůstu kapacity zaznamenanému v prozatímním nařízení (+11 %) došlo v důsledku investic do náhradního výkonnějšího strojního vybavení, jak se uvádí v bodech 59 a 65 prozatímního nařízení, se potvrzuje.
4.3 Ziskovost
(64) Někteří vyvážející výrobci zpochybnili použití auditovaného účetnictví k propočtům ziskovosti výrobního odvětví Společenství, jak stanoví bod 64 odůvodnění prozatímního nařízení. Namítali, že auditované účetnictví zahrnovalo prodeje výrobků, které nebyly součástí šetření, a nepokrývalo celé OŠ.
(65) Výsledky prokázaly, že i když některé podniky byly schopny poskytnout konkrétní údaje o daném výrobku, jiným chyběl systém provozního účetnictví, který umožňuje samostatnou identifikaci prověřovaného výrobku. Při absenci tohoto údaje se použilo auditované účetnictví v domnění, že poskytne spolehlivé údaje o nejužší skupině výrobků, včetně dotyčného výrobku, protože pro ni byly k dispozici nezbytné údaje o ziskovosti. Pro všech šest podniků tvořících vzorek představuje výroba SWR hlavní náplň činnosti. Ostatní výrobky vyráběné v těchto podnicích (např. drátěná lana z korozivzdorné oceli, SWR s průměrem menším než 3 mm, ocelové dráty, předpjaté prameny) většinou souvisejí s hlavní výrobou, neboť se k jejich výrobě zpravidla používá stejných surovin, stejného strojního vybavení a personálu.
(66) Použití ziskovosti za rok 1997 místo za OŠ se považovalo za přijatelné, jelikož rok 1997 se z velké části kryje s OŠ, tj. od ledna 1997 do března 1998.
(67) Na základě výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že auditované účetnictví poskytlo v souladu s čl. 8 odst. 8 základního nařízení reprezentativní a spolehlivý obraz ziskovosti daného výrobku.
(68) Jeden výrobce ze Společenství, jehož účetní rok končil v březnu, měl v době platnosti prozatímního nařízení k dispozici pouze prozatímní údaje o ziskovosti. Konečné údaje byly následně dodány a ziskovost průmyslových odvětví Společenství přepočtena na -0,3 % v roce 1997, což je podle výše uvedeného vyjádření údaj reprezentativní pro OŠ. Ziskovost průmyslových odvětví Společenství tedy poklesla z +1,3 % v roce1994 na -0,3 % v roce 1997.
4.4 Závěry k situaci ve výrobním odvětví Společenství
(69) Někteří vyvážející výrobci namítali, že výrobní odvětví Společenství řádně plnilo v období po roce 1995 své výrobní plány a že je tedy tvrzení o materiálních škodách neopodstatněné.
(70) Je-li rok 1994 nebo 1995 uvažován s odvoláním na údaje z oddílu F.1 "Předběžné poznámky" jako výchozí bod pro analýzu škod, pak se situace průmyslových odvětví Společenství zhoršovala. I kdyby měl být za výchozí bod považován rok 1995, pak se výroba, objem prodejů, zaměstnanost a investice v té době snížily. Zásoby rostly. Podíl na trhu zůstal stabilní (pohyboval se od 65,26 % až k 65,64 %) a ziskovost zůstávala negativní (-0,3 %).
(71) V každém případě se v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení analýza škod, které průmyslová odvětví Společenství utrpěla, vztahuje k celkovému hodnocení těchto hospodářských ukazatelů a žádný z těchto ukazatelů izolovaně nemůže poskytnout rozhodující informaci o dalším postupu.
(72) Tento argument se tedy zamítá.
4.5 Závěry týkající se poškození
(73) Závěr šetření, podle něhož utrpěla průmyslová odvětví Společenství materiální škody, jak se stanoví v bodu 68 odůvodnění prozatímního nařízení, se schvaluje.
G. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74) Při absenci nových informací se prozatímní závěry tak, jak jsou popsány v bodech 69 až 85 odůvodnění prozatímního nařízení, schvalují.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(75) Některé strany vznesly dotazy týkající se hodnocení dopadu antidumpingových opatření na odběratelský průmysl.
(76) Je třeba připomenout, že na služební dotazník Komise k tomuto postupu nezaslaly příslušné odběratelské podniky odpovědi (bod 87 odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho ani po zveřejnění prozatímního nařízení nebyly žádné informace zaslány. Je nutno poznamenat, že závěry uvedené v prozatímním nařízení naznačují, že odběratelé nebudou zavedením opatření výrazně postiženi. Odběratelé proti tomuto závěru neprotestovali, ten se tedy schvaluje.
(77) Řada zúčastněných stran vyjádřila námitky, že výrobci ze zemí Společenství nevyrábějí SWR s malým průměrem a že výsledným účinkem zavedení antidumpingových opatření bude nedostatek těchto SWR na trhu Evropského společenství. Další námitkou bylo, že tato opatření budou mít negativní dopad na zaměstnanost v podnicích dovozců, kteří v současné době do Společenství dovážejí SWR s malým průměrem.
(78) Je třeba připomenout, že průmyslová odvětví Společenství vyrábějí plný sortiment SWR, včetně malých průměrů. Závěr zní, že zavedení opatření nepovede k takovému zvýšení cen, které by vedlo k nedostatečné nabídce SWR s malým průměrem na trhu Společenství. Dále se potvrzuje, že existuje řada alternativních zdrojů nabídky SWR, které nepodléhají antidumpingovým opatřením (bod 105 odůvodnění prozatímního nařízení).
(79) Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěli odborníci k závěru, že zavedení konečných opatření nebude mít výrazný negativní dopad na ekonomické provozovatele ve Společenství.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Ukončení řízení týkajícího se Jižní Koreje
(80) Vzhledem k závěrům z bodů 24 a násl. odůvodnění prozatímního nařízení, že dumpingové rozpětí pro Jižní Koreu je zanedbatelné a že nebyly předloženy žádné nové důkazy proti ukončení řízení s Jižní Koreou, se řízení týkající se dovozů z Jižní Koreje zastavuje bez zavedení opatření.
2. Úprava cen pro odstranění újmy
(81) Za účelem stanovení úrovně opatření, která se mají s konečnou platností zavádět, se uvažovalo o zvýšení cen dumpingových dovozů na úroveň, která nemůže způsobit poškození. Za účelem vypočtení nezbytného cenového navýšení, tj. rozpětí škod, byly ceny dumpingových dovozů porovnány s prodejními cenami průmyslových odvětví Společenství, se ziskovým schodkem a přijatelnou úrovní zisku. Je třeba poznamenat, že při přepočtu ziskovosti průmyslových odvětví Společenství na -3 % v roce 1997 (viz bod 4.3 "Ziskovost" v oddílu F) se patřičně pozměnil i faktor ziskového schodku z výpočtu prodeje pod cenou. Jinak se metodika použitá pro stanovení rozpětí škod, jak je popsána v bodu 110 odůvodnění prozatímního nařízení, schvaluje.
3. Závazky
(82) V pokročilém stadiu šetření učinilo několik vyvážejících výrobců z ČLR, Mexika a Ukrajiny nabídku závazků. Kromě toho indičtí a jihoafričtí vyvážející výrobci předložili revidované nabídky cenových závazků.
- Pokud jde o ČLR, nabídky závazků nebylo možno přijmout vzhledem k tomu, že žádnému z podniků v těchto zemích nebyl udělen status smluvního přístupu a že nabídky neobsahovaly žádné záruky čínských orgánů, které by počítaly s přiměřeným sledováním.
- Pokud jde o Indii (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Mexiko, Jihoafrické republiku a Ukrajinu, předložili jejich vyvážející výrobci takové cenové závazky, které bylo možno považovat za přijatelné.
(83) Podle bodu 112 a následujících prozatímního nařízení byly závazky nabídnuty i vyvážejícími výrobci z Maďarska a Polska a přijaty Komisí. Tyto závazky byly přizpůsobeny tak, aby odrážely konečné výsledky šetření s ohledem na nejnižší ceny, které jsou v těchto zemích stanoveny.
4. Forma a obsah konečných opatření
(84) Konečná opatření musí mít formu cel ad valorem, jejichž sazby se stanovují individuálně pro jednotlivé spolupracující firmy. Pokud jde o vyvážející výrobce, vzhledem ke zjištěné vysoké míře spolupráce se použije nejvyšší firemní clo specifické pro spolupracujícího vývozce v příslušné zemi. Pro ty firmy, které nabídly přijatelné cenové závazky, mají konečná opatření formu závazků.
(85) Podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení se v případech, kde bylo zjištěno dumpingové rozpětí u konkrétního vyvážejícího výrobce nižší než odpovídající výše vypočteného zvýšení dovozních cen, jehož zavedení bylo nutné k odstranění újmy, omezila konečná cla na stanovenou výši dumpingového rozpětí.
(86) Z toho vyplývají následující celní sazby vyjádřené v procentech z čisté nevyclené ceny CIF, která na hranicích s Evropským společenstvím nepodléhá clu:
-ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA:
Všichni vyvážející výrobci: | 60,4 % |
-MAĎARSKO:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt | 28,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 28,1 % |
-INDIE:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd | 23,8 % |
Mohatta & Heckel | 30,8 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 30,8 % |
-MEXIKO:
Aceros Camesa SA de CV | 56,1 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 56,1 % |
-POLSKO:
Drumet SA | 27,9 % |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Linodrut" Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu "Lindrut Linmet" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia | 48,3 % |
Všichni výrobci/vývozci: | 48,3 % |
-JIHOAFRICKÁ REPUBLIKA:
Haggie | 38,6 % |
Všichni vyvážející výrobci: | 38,6 % |
-UKRAJINA:
Všichni vyvážející výrobci: | 51,8 % |
(87) Jednotlivé celní sazby uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného antidumpingového šetření. Odrážejí tedy stávající situaci v období tohoto šetření. Tyto celní sazby se tedy používají výhradně na dovozy výrobků z uvedených zemí vyrobených konkrétními výše uvedenými právními subjekty. Na výrobky jiných firem, které nejsou v operativní části tohoto nařízení uvedeny, včetně subjektů přidružených, se nevztahují tyto smluvní sazby, ale sazby zbytkové.
(88) Každý požadavek na tyto smluvní celní sazby (např. po změně názvu právního subjektu) se neprodleně předkládá Komisi společně se všemi příslušnými údaji, především o případné modifikaci činnosti firmy související s výrobou a tuzemskými a vývozními prodeji spojenými s touto změnou názvu.
J. VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(89) Vzhledem k velikosti zjištěných dumpingových rozpětí pro vyvážející výrobce a s ohledem na závažnost újmy vzniklé průmyslovým odvětvím Společenství je nezbytné, aby byly částky prozatímních antidumpingových cel zavedených v souladu s prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši konečné celní sazby, pokud nejsou sazby prozatímního cla nižší; v tom případě jsou posledně jmenované sazby rozhodující,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ocelových lan a kabelů kódů KN ex73121082 (kód TARIC 73121082*10), ex73121084 (kód TARIC 73121084*10), ex73121086 (kód TARIC 73121086*10), ex73121088 (kód TARIC 73121088*10) a ex73121099 (kód TARIC 73121099*10) pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi jsou tyto:
Země | Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
ČLR | všechny společnosti | 60,4 | - |
Maďarsko | všechny společnosti | 28,1 | 8900 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani Calcutta - 700 071 Indie | 23,8 | 8613 |
všechny ostatní společnosti | 30,8 | 8900 |
Mexiko | všechny společnosti | 56,1 | 8900 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek ul. Polna 26/74Polsko | 27,9 | 8614 |
všechny ostatní společnosti | 48,3 | 8900 |
Jihoafrická republika | všechny společnosti | 38,6 | 8900 |
Ukrajina | všechny společnosti | 51,8 | 8900 |
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1, který vyrábějí, přímo vyvážejí a dovážející firmě ve Společenství fakturují firmy uvedené v odstavci 3, jejichž cenové závazky Komise přijala na základě rozhodnutí 1999/572/ES ze dne13. srpna 1999 o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Maďarska, Indie, Korejské republiky, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny [4].
2. Je-li v souladu se závazkem předložen požadavek o propuštění do volného oběhu, je osvobození od cla podmíněno zasláním platné faktury příslušnému celnímu orgánu v daném členské státě. Fakturu vystavuje jedna z firem uvedených v odstavci 3 v podobě, kterou stanoví příloha prozatímního nařízení. V případě ukrajinské společnosti musí být faktura doplněna platným vývozním povolením vydaným ukrajinskými orgány v podobě stanovené přílohou tohoto nařízení.
3. Dovozy uskutečňované v rámci nabízených a přijímaných závazků se v celním prohlášení uvádějí pod doplňkovými kódovými čísly TARIC:
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Maďarsko | Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt. Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Maďarsko | 8616 |
Polsko | Drumet SA 87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polsko | 8617 |
Slaskie Zaklady Lin i Drutu "Linodrut" Spólka Akcyjna Fabryka Lin i Drutów "Linodrut" Zabrze Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-800 Zabrze, Sobieskiego ul. 1 Fabryka Lin i Drutów "Falind" Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka ul. 1 Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka ograniczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzego Popieluszki ul. 1 Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu Lindrut Linmet Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, ul. Sluga 2 | 8619 |
Mexiko | Aceros camesa SA de CV Margarita Maza de Jußrez č. 154, Col. Nueva Ind. Vallejo Mexiko D.F. C.P. 07700 | A022 |
Jihoafrická republika | Haggie Lower Germiston Road Jupiter PO Box 40072 Cleveland Jihoafrická republika | A023 |
Indie | Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd Shakespeare Sarani, Calcutta-700 071 Indie | A024 |
Ukrajina | Akciová společnost Silur, 343700 Charcyšk, Doněcká oblast, Ukrajina | A025 |
Článek 3
Pokud jde o dovozy výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 a pocházejících z ČLR, Maďarska, Indie, Mexika, Polska, Jihoafrické republiky a Ukrajiny, vyberou se částky prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením ve výši konečné celní sazby. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 4
Řízení týkající se dovozů výrobku uvedeného v čl. 1 odst. 1 z Korejské republiky se zastavuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. srpna 1999.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1796/1999 DES RATES
vom 12. August 1999
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China, Ungarn, Indien, Mexiko, Polen, Südafrika und der Ukraine, zur endgültigen Vereinnahmung des vorläufigen Antidumpingzolls auf diese Einfuhren und zur Einstellung des Antidumpingverfahrens gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der Republik Korea
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern(1), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 10 Absatz 2,
auf Vorschlag der Kommission nach Konsultationen im Beratenden Ausschuß,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VORLÄUFIGE MASSNAHMEN
(1) Mit Verordnung (EG) Nr. 362/1999(2) (nachstehend "vorläufige Verordnung" genannt) führte die Kommission einen vorläufigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China (nachstehend "VRC" genannt), Indien, Mexiko, Südafrika und der Ukraine ein und nahm Verpflichtungsangebote bestimmter Ausführer in Ungarn und Polen an.
B. WEITERES VERFAHREN
(2) Nach der Einführung der vorläufigen Antidumpingzölle erhielten die interessierten Parteien auf Antrag Gelegenheit, gehört zu werden. Die Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls und die endgültige Vereinnahmung der Sicherheitsleistungen für die vorläufigen Zölle bis zur Höhe der endgültigen Zölle zu empfehlen. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(3) Nach Prüfung der mündlichen und schriftlichen Sachäußerungen der interessierten Parteien wurden die endgültigen Feststellungen gegebenenfalls entsprechend geändert.
C. WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Ware
(4) Gemäß Randnummer 7 der vorläufigen Verordnung handelt es sich bei der betroffenen Ware um Kabel und Seile aus Stahl, einschließlich verschlossener Seile, ausgenommen Kabel und Seile aus nichtrostendem Stahl, mit einer größten Querschnittsabmessung von mehr als 3 mm (nachstehend gemäß der im Wirtschaftszweig verwendeten Bezeichnung "SWR" [steel wire ropes] genannt).
(5) Es wurde behauptet, bei SWR müsse aufgrund zweier angeblich unterschiedlicher Anwendungsbereiche zwischen zwei getrennten Waren unterschieden werden, und zwar zwischen Seilen für allgemeine Verwendungen und Seilen für besondere Verwendungen in bestimmten Wirtschaftszweigen.
(6) Im Gegensatz zu der Behauptung, es gebe zwei unterschiedliche Waren (Seile für allgemeine Verwendungen und Seile für besondere Verwendungen in bestimmten Wirtschaftszweigen), ergab die Untersuchung, daß die ausführenden Hersteller eine Vielzahl unterschiedlicher Typen von SWR herstellen und daß alle SWR die gleichen grundlegenden materiellen Eigenschaften aufweisen (d. h. sie bestehen aus den Stahldrähten, die zu einer Litze verseilt sind, den Litzen, die um eine Einlage verseilt sind, und der Einlage selbst). Zudem haben alle SWR die gleichen grundlegenden technischen Eigenschaften (sie weisen alle eine bestimmte Anzahl von Stahldrähten pro Litze, eine bestimmte Anzahl von Litzen pro Seil, einen bestimmten Durchmesser und eine spezifische Anordnung auf). Allerdings bestehen materielle und technische Unterschiede zwischen Waren des oberen und des unteren Endes dieses Typenspektrums.
(7) Die verschiedenen SWR-Typen lassen sich anhand ihrer materiellen und technischen Eigenschaften in mehrere Warengruppen einteilen. Während SWR des oberen Endes des Typenspektrums eindeutig nicht mit SWR des unteren Endes austauschbar sind, ist diese Austauschbarkeit bei SWR-Typen angrenzender Gruppen gegeben. Vor diesem Hintergrund wurde der Schluß gezogen, daß bei SWR unterschiedlicher Gruppen eine gewisse Überschneidung und ein gewisser Wettbewerb vorliegen. Aufgrund dieser Überschneidungen zwischen den Warengruppen konnte in keinem Bereich der SWR-Palette eine klare Trennungslinie gezogen werden. Diese Schlußfolgerung stimmt mit der Rechtsprechung des Gerichtshofs der Europäischen Gemeinschaften überein(3).
(8) Da alle SWR trotz der bestehenden Unterschiede zwischen SWR des oberen und des unteren Endes des Typenspektrums die gleichen grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften sowie Verwendungen haben und SWR-Typen angrenzender Warengruppen miteinander konkurrieren, wurde der Schluß gezogen, daß alle Waren der Angebotspalette eine einzige Ware bilden, so daß sämtliche SWR als eine Ware angesehen wurden.
2. Gleichartige Ware
(9) Unter Randnummer 8 der vorläufigen Verordnung hatte die Kommission festgestellt, daß die aus den betroffenen Ländern eingeführten SWR und die vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft hergestellten und in der Gemeinschaft verkauften SWR die gleichen grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen. Außerdem wurde festgestellt, daß die in der Gemeinschaft hergestellten und die eingeführten SWR grundsätzlich dieselben Verwendungen haben und miteinander konkurrieren.
(10) Es wurde behauptet, die von den Gemeinschaftsherstellern hergestellten und verkauften SWR seien den aus den betroffenen Ländern eingeführten SWR nicht gleichartig. Insbesondere wurde geltend gemacht, in den Ausfuhrländern würden in erster Linie SWR für allgemeine Verwendungen hergestellt, während in der Gemeinschaft spezielle SWR hergestellt würden. Die Gemeinschaftshersteller hätten zudem im Bezugszeitraum verstärkt sogenannte Spezialtypen in ihre SWR-Palette aufgenommen, was sich im Anstieg ihrer Stückpreise widerspiegele.
(11) Folgende Schlußfolgerungen wurden gezogen:
- Die Gemeinschaftshersteller stellen wie die ausführenden Hersteller die ganze Palette von SWR her, d. h. sowohl SWR, die schwerpunktmäßig für besondere Zwecke verwendet werden, als auch SWR, die eher allgemeinen Verwendungen dienen.
- Die Tatsache, daß sich die von den Gemeinschaftsherstellern bzw. die von den ausführenden Herstellern produzierten SWR überschneiden, spiegelt sich in dem Volumen der Verkäufe wieder, für die vergleichbare SWR-Typen gefunden wurden (75 % des Verkaufsvolumen der ausführenden Hersteller und 51 % des Verkaufsvolumens des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft). Diese Überschneidung zeigt sich auch darin, daß die in der Gemeinschaft hergestellten SWR und die eingeführten SWR sämtliche betroffenen KN-Codes abdecken.
(12) Daher wird die vorläufige Feststellung bestätigt, daß es sich bei den in der Gemeinschaft hergestellten und den eingeführten SWR um gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 (nachstehend "Grundverordnung" genannt) handelt.
D. DUMPING
1. Normalwert
1.1. Bestimmung des Normalwerts
(13) Ein indischer ausführender Hersteller beantragte, daß die Produktionskosten für den Untersuchungszeitraum (1. Januar 1997 bis 31. März 1998, nachstehend "UZ" genannt) auf der Grundlage von Daten erstellt werden sollten, die sich auf einen früheren Zeitraum beziehen. Gemäß Artikel 6 Absatz 1 der Grundverordnung, zum Zwecke repräsentativer Ergebnisse betreffend Dumping ein Untersuchungzeitraum analysiert. Es wurden keine Gründe dargelegt die es angemessener erscheinen lassen würden, auf Produktionskosten aus einem Zeitraum vor dem UZ zurückzugreifen. Insbesondere sollte bedacht werden, daß der ausführende Hersteller weiterhin auch im UZ die betreffenden Produkttypen produzierte und herstellte. Die Ergebnisse, die auf dem UZ basieren, wurden daher als repräsentativ erachtet und der Antrag zurückgewiesen.
(14) Der südafrikanische ausführende Hersteller und ein indischer ausführender Hersteller erhoben Einwände gegen die Methode zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts für die betrofffene Ware.
(15) Der südafrikanische ausführende Hersteller behauptete, die Berechnung der Gewinnspanne bei den Inlandsverkäufen sei nicht korrekt, da alle Inlandsverkäufe einschließlich der Verkäufe von SWR für den Bergbau berücksichtigt worden seien. Bei SWR für den Bergbau, die nicht in die Gemeinschaft ausgeführt würden, handele es sich um eine spezifische Ware mit besonderen Eigenschaften, die auf Spezialmaschinen hergestellt werden müsse und mit einem erheblichen Gewinn verkauft werde, so daß die Gewinnspanne bei den Inlandsverkäufen von SWR für den Bergbau nicht in den rechnerisch ermittelten Normalwert für die übrigen Seiltypen einfließen sollte.
(16) Der indische ausführende Hersteller beantragte, die Inlandsverkäufe bestimmter hochwertiger Typen sollten bei der rechnerischen Ermittlung des Normalwerts nicht berücksichtigt werden, da diese Typen im UZ nicht oder nur selten ausgeführt und im Inland mit einem ungewöhnlich hohen Gewinn verkauft wurden, so daß die Ermittlung des durchschnittlichen Gewinns beim Verkauf der betroffenen Ware verfälscht werde.
(17) Die Untersuchung ergab, daß es sich bei den südafrikanischen SWR für den Bergbau und den indischen hochwertigen SWR-Typen einerseits und der betroffenen Ware andererseits um "gleichartige Waren" im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung handelte. Die Gewinnspanne zur rechnerischen Ermittlung des Normalwerts wurde daher im Einklang mit Artikel 2 Absätze 3, 4 und 6 der Grundverordnung korrekt ermittelt, nämlich anhand sämtlicher Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr. In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, daß es für die Ermittlung der Gewinnspanne gemäß Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung irrelevant ist, ob die betroffenen Typen auch in die Gemeinschaft ausgeführt wurden, solange es sich bei ihnen um eine gleichartige Ware im Sinne der Grundverordnung handelt.
(18) Die vorgenannten Anträge wurden daher abgewiesen.
(19) Hilfsweise beantragte das indische Unternehmen, der durchschnittliche Gewinn solle nicht nur anhand der Inlandsverkäufe der gewinnbringenden Typen ermittelt werden, sondern anhand sämtlicher Inlandsverkäufe, d. h. der Verkäufe sowohl der gewinnbringenden als auch der nichtgewinnbringenden Typen. Hier ist anzumerken, daß die Gewinnbeträge gemäß Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Zahlen festzusetzen sind, die bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr auf dem Inlandsmarkt des Ausfuhrlandes tatsächlich verzeichnet werden. Nichtkostendeckende Verkäufe eines bestimmten Typs können bei der Ermittlung der Gewinnspanne nur berücksichtigt werden, wenn sie nicht mehr als 20 % sämtlicher Verkäufe dieses Modells ausmachen bzw. wenn der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis nicht niedriger ist als die gewogenen durchschnittlichen Stückkosten. Diese Regel wurde bei der Ermittlung der Gewinnspanne beachtet, so daß dem hilfsweise gestellten Antrag ebenfalls nicht stattgegeben werden konnte.
(20) Da keine weiteren Stellungnahmen zum Normalwert eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 9 bis 13 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
1.2. Wahl des Vergleichslandes für die Länder ohne Marktwirtschaft
(21) Die ausführenden Hersteller in China und der Ukraine erhoben Einwände gegen die Wahl Indiens als Vergleichsland und beantragten die Überprüfung dieser vorläufigen Wahl. Der ukrainische ausführende Hersteller schlug die Heranziehung der Republik Korea (nachstehend "Südkorea" genannt) vor, da sie über einen offenen Markt verfüge.
(22) Nach der sorgfältigen Prüfung der Einwände gegen die Wahl Indiens als Vergleichsland wurde aus den im folgenden dargelegten Gründen beschlossen, Indien nicht länger als Vergleichsland heranzuziehen. Mangels kooperierender, nicht von dieser Untersuchung betroffener Drittländer mit Marktwirtschaft wurde die Auffassung vertreten, daß Polen für die Ermittlung des Normalwerts für China und die Ukraine als Vergleichsland am besten geeignet war.
(23) Nach der vorläufigen Unterrichtung erhoben die ausführenden Hersteller in China und der Ukraine ebenfalls Einwände gegen die Wahl Polens als Vergleichsland; es wurde geltend gemacht, daß Südkorea gemessen an der Höhe des Einfuhrzolls, der Größe des Inlandsmarkts und des inländischen Wettbewerbs besser geeignet sei. Polen wurde dennoch weiterhin als angemessenes Vergleichsland angesehen, und zwar aufgrund seines niedrigen Einfuhrzolls, der Offenheit und der Größe seines Inlandsmarktes, des Wettbewerbs zwischen den lokalen Anbietern sowie der Tatsache, daß die polnischen SWR hinsichtlich der Zahl der mit den chinesischen und ukrainischen Typen übereinstimmenden Modelle insgesamt den repräsentativsten Vergleich ermöglichten.
(24) Im Falle Südkoreas wurde festgestellt, daß dieses Land zwar ebenfalls einen niedrigen Einfuhrzoll erhob, aber einen deutlich geringeren Prozentsatz an Inlandsverkäufen aufwies, die mit den Einfuhren aus der VRC in die Gemeinschaft vergleichbar waren.
(25) Daher wurde die Auffassung vertreten, daß die Wahl Polens als Vergleichsland sowohl für die Ukraine als auch für die VRC am besten war.
2. Ausfuhrpreis
(26) Da keine Stellungnahmen zum Ausfuhrpreis eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 14 bis 17 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
3. Vergleich
(27) Ein polnischer ausführender Hersteller beantragte erneut Berichtigungen des Normalwerts wegen Unterschieden zwischen den Inlands- und den Exportverkäufen bei der Lagerhaltung und den Lagerkosten. Da jedoch keine neuen Beweise dafür vorgelegt wurden, daß diese Unterschiede gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe k) der Grundverordnung die Vergleichbarkeit der Preise beeinflußten, wurde der Antrag abgewiesen.
(28) Derselbe polnische ausführende Hersteller sowie ein ungarischer ausführender Hersteller beantragten erneut eine Berichtigung des Normalwerts wegen Unterschieden bei der Handelsstufe. Aufgrund der neu beigebrachten Beweise wurde diesen Anträgen nach erneuter Prüfung stattgegeben, da nachgewiesen wurde, daß der Ausfuhrpreis und der Normalwert sich auf unterschiedliche Handelsstufen bezogen und daß dieser Unterschied die Vergleichbarkeit der Preise beeinflußte.
(29) Ein indischer ausführender Hersteller beantragte eine Berichtigung wegen Unterschieden bei der Handelsstufe, da die Exportverkäufe ausschließlich an Großhändler gingen, während die betroffene Ware im Inland sowohl an Großhändler als auch an Endabnehmer verkauft würde. Die Berichtigung wurde zugestanden, soweit der Antrag gerechtfertigt war.
(30) Ein polnischer ausführender Hersteller erhob Einwände dagegen, daß im Rahmen der vorläufigen Sachaufklärung die durchschnittlichen monatlichen Wechselkurse bei der Umrechnung des Ausfuhrpreises in die inländische Währung angewandt worden waren. Seiner Auffassung nach hätten die tatsächlichen Wechselkurse herangezogen werden müssen. Diesbezüglich ist darauf hinzuweisen, daß die Zugrundelegung der durchschnittlichen monatlichen Wechselkurse dem üblichen Vorgehen entspricht. Zudem wurde bei einem Test beider Methoden festgestellt, daß sich nur geringfügige Unterschiede ergaben und daß positive Abweichungen durch negative Abweichungen ausgeglichen wurden, das heißt, daß sich bei keiner der beiden Methoden durchweg höhere oder niedrigere Wechselkurse ergaben und daß dieser Aspekt keinen nennenswerten Einfluß auf die endgültige Dumpingspanne hatte. Daher wurde beschlossen, gemäß dem üblichen Vorgehen die durchschnittlichen monatlichen Wechselkurse zugrunde zu legen.
(31) Der südafrikanische ausführende Hersteller beantragte eine Berichtigung der Ausfuhrpreise wegen Währungsumrechnungen, da ein Vergleich des niedrigsten Wechselkurses und der Ecu im UZ mit dem höchsten Wechselkurs im Jahre 1999 zeige, da es zu einer beträchtlichen Abwertung der Ecu gegenüber der südafrikanischen Währung gekommen sei.
(32) Gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe j) der Grundverordnung wurde dieser Antrag abgewiesen, da keine anhaltenden Wechselkursschwankungen im Untersuchungszeitraum zu beobachten waren, die eine Berichtigung gerechtfertigt hätten. Zudem ist festzustellen, daß die durchschnittliche Abwertung der Ecu gegenüber dem südafrikanischen Rand im UZ geringfügig war.
(33) Da keine weiteren Stellungnahmen zum Vergleich eingingen, werden die Feststellungen unter den Randnummern 17 bis 19 und 21 bis 23 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
4. Dumpingspannen
4.1. Methode
(34) Bei der vorläufigen Sachaufklärung wurden die SWR-Exportverkäufe eines indischen ausführenden Herstellers, die an einen geschäftlich mit ihm verbundenen Einführer in der Gemeinschaft gingen, der die SWR anschließend bearbeitete, aus der Dumpingberechnung ausgeschlossen.
(35) Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen erhob der indische ausführende Hersteller Einwände gegen diese Methode. Er beantragte, die Dumpingspanne bei den Exportgeschäften solle als Prozentsatz des gesamten cif-Wertes einschließlich der Exportverkäufe der genannten anschließend bearbeiteten Waren ausgedrückt werden. Zur Stützung seines Antrags wies der ausführende Hersteller darauf hin, daß etwaige Antidumpingmaßnahmen ebenfalls für sämtliche Einfuhren der betroffenen Ware gelten würden.
(36) Diesem Antrag konnte nicht stattgegeben werden. Erstens wäre es schwierig gewesen, einen zuverlässigen Ausfuhrpreis für diejenigen eingeführten Waren zu ermitteln, die in einem bearbeiteten Zustand weiterverkauft wurden. Zweitens machten die bei der Ermittlung der Dumpingspanne berücksichtigten Exportverkäufe im UZ 80 % sämtlicher Exportverkäufe des ausführenden Herstellers in die Gemeinschaft aus. Dies erschien mehr als ausreichend, um repräsentative Feststellungen zu treffen. Drittens konnten die Exportverkäufe von Waren, die anschließend bearbeitet wurden, deswegen nicht für die Dumpingberechnung herangezogen werden, weil sich die Dumpingspannen dadurch künstlich verringert hätten und damit die Feststellungen verfälscht worden wären.
(37) Daher wird die unter den Randnummern 24 bis 26 der vorläufigen Verordnung beschriebene Methode zur Ermittlung der Dumpingspannen, einschließlich der Dumpingspannen für die nichtkooperierenden Unternehmen, bestätigt.
4.2. Höhe der Dumpingspannen
(38) Gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert je Typ mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk und auf derselben Handelsstufe verglichen.
(39) Nach der Überprüfung der Berechnungen insbesondere aufgrund der Tatsache, daß die Normalwerte für die VRC und die Ukraine nunmehr anhand der Inlandsverkäufe der polnischen Hersteller ermittelt wurden, ergaben sich folgende endgültige Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft:
PLATZ FÜR EINE TABELLE
E. WIRTSCHAFTSZWEIG DER GEMEINSCHAFT
1. Gemeinschaftsproduktion
(40) Da keine neuen Informationen vorgelegt wurden, werden die Feststellungen unter den Randnummern 34 bis 36 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
2. Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(41) Nach Stellungnahmen mehrerer interessierter Parteien ergibt sich folgende Definition des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft:
(42) Die folgenden 16 antragstellenden Gemeinschaftshersteller und 4 den Antrag unterstützenden Gemeinschaftshersteller, die an der Untersuchung mitarbeiteten, bilden den "Wirtschaftszweig der Gemeinschaft" im Sinne des Artikels 4 der Grundverordnung:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Deutschland),
- Bridon International Limited (Vereinigtes Königreich),
- BTS Drahtseile GmbH (Deutschland),
- Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanien),
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Deutschland),
- Cordoaria Oliveira SA (Portugal),
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Deutschland),
- Holding FICADI (Frankreich),
- Iscar Funi Metalliche (Italien),
- D. Koronakis SA (Griechenland),
- Metalcalvi Wire Ropes (Italien),
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Vereinigtes Königreich),
- Randers Rebslaareri (Dänemark),
- Redaelli Tecnacordati SPA (Italien),
- Trefileurope (Frankreich),
- Trennas Y Cables S.L. (Spanien),
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Deutschland),
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Österreich),
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Deutschland),
- Wadra GmbH (Deutschland).
3. Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(43) Einige interessierte Parteien erhoben Einwände gegen die Berechnung des Umfangs der Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
(44) Die Einfuhren wurden anhand der ordnungsgemäß überprüften Angaben der Ausführer in ihren Exportverzeichnissen ermittelt. Danach entfielen auf die Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft 4,4 % des Verbrauchs im Untersuchungszeitraum.
(45) Somit wird die Analyse im Rahmen der vorläufigen Verordnung bestätigt, daß die SWR-Herstellung angesichts des geringen Umfangs der Einfuhren des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft weiterhin den Schwerpunkt der Tätigkeit dieses Wirtschaftszweigs bildet. Zudem hatten diese geringen Einfuhren nicht zur Folge, daß die Gemeinschaftshersteller vor den schädigenden Auswirkungen des Dumpings geschützt wurden bzw. einen unlauteren Vorteil aus den betroffenen Einfuhren ziehen konnten.
F. SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkung - Untersuchungszeitraum
(46) Es wurde geltend gemacht, die Einbeziehung des Jahres 1994 verfälsche die Schadensermittlung, da der größte Teil der Einfuhren zwischen 1994 und 1995 getätigt wurde, während die Einfuhren aus den betroffenen Ländern danach auf einem konstanten Niveau blieben. Auch die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft sei zwischen 1995 und dem UZ stabil geblieben. Daher wurde beantragt, 1995 als erstes Jahr für den Untersuchungszeitraum zur Schadensermittlung heranzuziehen.
(47) Die Untersuchung zielt darauf ab, die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im UZ zu beurteilen. Dazu werden anhand von Angaben, die sich auf eine Reihe von Jahren vor dem UZ beziehen, Trends bei einer Anzahl von Wirtschaftsindikatoren ermittelt. Insofern ist es irrelevant, ob die Trends ab 1994 oder aber ab 1995 ermittelt werden.
(48) In jedem Fall ist folgendes festzustellen:
- Obwohl die Einfuhren aus den betroffenen Ländern größtenteils zwischen 1994 und 1995 getätigt wurden, stiegen diese Einfuhren entgegen den vorgebrachten Behauptungen nach 1995 weiter an (Zuwachs um 12 % zwischen 1995 und dem UZ).
- Die Preise dieser Einfuhren waren während des gesamten Bezugszeitraums deutlich niedriger als diejenigen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
- Diese Einfuhren führten im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft zwischen 1994 und 1995 zu einem erheblichen Rückgang der Rentabilität (von 1,3 % auf - 0,3 %) sowie zu Marktanteileinbußen (Rückgang um 10 Prozentpunkte). Wie in der vorläufigen Verordnung dargelegt, versuchte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft durch die Senkung seiner Preise zwischen 1995 und 1996 Marktanteile zurückzuerobern, wodurch er jedoch nur höhere Verluste verzeichnete (Anstieg der Verluste von - 0,3 % auf - 0,7 %). Zur Verringerung dieser Verluste erhöhte der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft seine Preise zwischen 1996 und 1997 erneut. Dies ging jedoch zu Lasten seines Marktanteils, der sich weiter verringerte.
- Diese Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft war somit die Folge des Drucks, der sowohl vom Umfang als auch von den Billigpreisen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern ausging.
(49) Daher wird die Behauptung betreffend den Beginn der Trendanalyse zurückgewiesen.
(50) Der gewählte Bezugszeitraum ermöglichte somit eine ordnungsgemäße Prüfung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, und er spiegelt die Entwicklung auf dem SWR-Markt in der Gemeinschaft angemessen wider.
2. Kumulierung
2.1. Einfuhren aus Ungarn
(51) Ein ausführender Hersteller beantragte erneut, die Einfuhren aus Ungarn sollten nicht mit den Einfuhren aus den anderen betroffenen Ländern kumuliert werden. Allerdings brachte er dafür keine neuen Argumente vor. Daher werden die unter Randnummer 47 der vorläufigen Verordnung dargelegten Gründe für die Kumulierung bestätigt.
2.2. Einfuhren aus Mexiko
(52) Ein ausführender Hersteller beantragte, die Einfuhren aus Mexiko sollten nicht mit den Einfuhren aus den anderen betroffenen Ländern kumuliert werden, da ihr Volumen als geringfügig anzusehen sei. In diesem Zusammenhang wurde geltend gemacht, daß die Einfuhren aus Mexiko größtenteils an einen mit einem Gemeinschaftshersteller geschäftlich verbundenen Einführer gingen und daß diese Einfuhren bei der Ermittlung des Umfangs der Einfuhren aus Mexiko nicht berücksichtigt werden sollten. Da die verbleibenden Einfuhren aus Mexiko geringfügig seien, sollten sie im Rahmen der Schadensanalyse nicht mit den übrigen betroffenen Einfuhren kumuliert werden.
(53) Hier ist darauf hinzuweisen, daß bei der Prüfung der Frage, ob die Einfuhren aus einem betroffenen Land gemäß Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung geringfügig sind, das Gesamtvolumen der Einfuhren mit Ursprung in dem betroffenen Land zu ermitteln ist.
(54) Daher werden die Feststellungen unter den Randnummern 45 und 48 der vorläufigen Verordnung bestätigt, denen zufolge die Einfuhren aus Mexiko im UZ 3 % des Verbrauchs ausmachten; die Behauptung, die Einfuhren aus Mexiko seien geringfügig, wird zurückgewiesen.
3. Preise der gedumpten Einfuhren
3.1. Vergleich der Gemeinschaftspreise mit den Preisen der gedumpten Einfuhren
(55) Es wurde behauptet, die Faktoren, anhand deren die SWR zwecks Berechnung der Preisunterbietungssparmen in mehrere Kategorien eingeteilt wurden, würden keinen aussagekräftigen und ordnungsgemäßen Preisvergleich zulassen. Insbesondere hätten die in diesem Zusammenhang nicht berücksichtigten Faktoren (Galvanisierung, Zugfestigkeit, Einlage und Überzug) sowie zusätzliche, nicht im Fragebogen aufgeführte Elemente (zulässige Abweichung des Durchmessers, Dehnungsfaktor und Bruchbelastung) einen erheblichen Einfluß auf die Preise. Im übrigen sollten die Dumping- und die Schadensberechnungen auf der gleichen Produkteinteilung beruhen.
(56) Folgende Schlußfolgerungen wurden gezogen:
- Für die Berechnung der Preisunterbietungsspannen wurden die SWR anhand der Anzahl der Stahldrähte und der Anzahl der Litzen pro Seil/Kabel, der spezifischen Anordnung und des Durchmessers in mehrere Gruppen eingeteilt. Denn die Untersuchung hatte ergeben, daß die SWR-Preise im wesentlichen von diesen Elementen bestimmt werden. Dagegen wurde festgestellt, daß die bei der Berechnung der Preisunterbietungsspannen nicht berücksichtigten Faktoren (Galvanisierung, Zugfestigkeit, Einlage und Überzug) nur einen untergeordneten Einfluß auf die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt hatten.
Bei der Berechnung der Preisunterbietungsspannen unter Zugrundelegung der auf die oben beschriebene Weise gebildeten SWR-Gruppen wurde sowohl bei den ausführenden Herstellern als auch beim Wirtschaftszweig der Gemeinschaft ein angemessenes Verkaufsvolumen abgedeckt, so daß diese Berechnungen als aussagekräftig und repräsentativ angesehen wurden.
- Die Einbeziehung zusätzlicher, nicht im Fragebogen vorgesehener Elemente (zulässige Abweichung des Durchmessers, Dehnungsfaktor und Bruchbelastung) erschien nicht notwendig, da sich diese Elemente weitgehend aus der Kombination der Hauptfaktoren ergeben, die bei der Einteilung der SWR bereits berücksichtigt wurden. Es wurde die Auffassung vertreten, daß die Einbeziehung der betreffenden Elemente keinen besseren Preisvergleich ermöglicht hätte und daher für alle interessierten Parteien die Untersuchung unnötig erschwert hätte.
- Die zur Berechnung der Dumpingspanne vorgenommene Produkteinteilung wurde nicht als angemessene Grundlage für die Berechnung der Preisunterbietungsspannen angesehen, da der Vergleich bei den Dumpingberechnungen größtenteils die Produktpalette des jeweiligen Unternehmens betraf, d. h. gleiche oder ähnliche Waren, die von ein und demselben Hersteller produziert und auf zwei unterschiedlichen Märkten verkauft wurden. Bei der Berechnung der Preisunterbietungsspannen wurde dagegen eine größere Zahl von SWR verglichen, die von einer größeren Zahl von Parteien verkauft wurden. Daher wurde die Auffassung vertreten, daß die bereits im Rahmen der vorläufigen Verordnung angewandte Methode angemesser war, um die Preisunterbietung zu analysieren, da die wesentlichen preisbestimmenden Faktoren berücksichtigt und das größte Verkaufsvolumen abgedeckt wurden.
- Schließlich wurden bei den verschiedenen SWR-Typen innerhalb einer Gruppe keine wesentlichen Preisunterschiede festgestellt.
(57) Daher werden die Einwände gegen die Produkteinteilung für die Berechnung der Preisunterbietungsspannen zurückgewiesen.
3.2. Handelsstufe
(58) Einige interessierte Parteien beantragten, daß die Verkaufspreise zur Berücksichtigung eines angeblichen Unterschieds bei der Handelsstufe berichtigt werden sollten, da der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die betroffene Ware an Endabnehmer verkaufe, während die eingeführten Waren im allgemeinen für (Groß-)Händler bestimmt seien.
(59) Die Untersuchung ergab, daß der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft verschiedene Vertriebskanäle nutzte und die betroffene Ware sowohl an (Groß-)Händler als auch an Endabnehmer verkaufte. Zudem wurden keine anhaltenden und/oder nennenswerten Preisunterschiede bei den verschiedenen Vertriebskanälen festgestellt.
(60) Der Antrag auf Berichtigung wegen Unterschieden bei der Handelsstufe wurde daher zurückgewiesen.
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(61) Einige ausführende Hersteller behaupteten, dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sei keine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 der Grundverordnung verursacht worden, da Produktion, Produktionskapazität, Preise, Investitionen und Produktivität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zwischen 1994 und dem UZ konstant geblieben bzw. gestiegen seien.
4.1. Produktion
(62) Die Untersuchung ergab zwar, daß sich die Produktion im Bezugszeitraum nicht veränderte (+ 1 %), doch ist dabei zu bedenken, daß sich gleichzeitig gemäß den Feststellungen unter den Randnummern 58 bis 60 der vorläufigen Verordnung die Lagerbestände erhöhten (+ 30 %) und die Verkaufsmengen verringerten (- 9 %). Außerdem wird daran erinnert, daß sich der Verbrauch im Bezugszeitraum um 5 % erhöhte.
4.2. Produktionskapazität und Investitionen
(63) Im Einklang mit den Feststellungen unter den Randnummern 59 und 65 der vorläufigen Verordnung wird bestätigt, daß die Kapazitätsausweitung (+ 11 %) auf die Ersatzinvestitionen in leistungsfähigere Maschinen zurückzuführen ist.
4.3. Rentabilität
(64) Einige ausführende Hersteller erhoben Einwände dagegen, daß die geprüften Abschlüsse, wie unter Randnummer 64 der vorläufigen Verordnung dargelegt, zur Berechnung der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft herangezogen wurden. Es wurde geltend gemacht, daß sich diese geprüften Abschlüsse auch auf die Verkäufe von nicht von der Untersuchung betroffenen Waren erstrecken und nicht den gesamten UZ abdecken würden.
(65) Die Untersuchung ergab, daß einige Unternehmen Angaben speziell für die betroffene Ware vorlegen konnten, während bei den Kostenrechnungssystemen anderer Unternehmen die betroffene Ware nicht abgegrenzt werden konnte. Daher wurde die Auffassung vertreten, daß die geprüften Abschlüsse zuverlässige Angaben über die kleinste die betroffenen Ware mit einschließende Gruppe von Waren lieferten, für die die erforderlichen Rentabilitätsdaten erhältlich waren. Alle sechs in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen stellten hauptsächlich SWR her. Die Untersuchung ergab, daß die übrigen von diesen Unternehmen hergestellten Waren (z. B. SWR aus nichtrostendem Stahl, SWR mit einem Querschnitt von weniger als 3 mm, Stahldrähte und vorgepreßte Litzen) weitgehend mit dieser Haupttätigkeit in Verbindung standen und in der Regel aus dem gleichen Ausgangsstoff sowie mit Hilfe der gleichen Maschinen und Beschäftigten hergestellt wurden.
(66) Die Zugrundelegung der Rentabilität im Jahre 1997 anstelle der Rentabilität im UZ wurde insofern als angemessen angesehen, als das Jahr 1997 einen Großteil des UZ abdeckte, der sich von Januar 1997 auf März 1998 erstreckte.
(67) Daher wurde die Auffassung vertreten, daß die geprüften Abschlüsse gemäß Artikel 3 Absatz 8 der Grundverordnung ein repräsentatives und zuverlässiges Bild von der Rentabilität bei der betroffenen Ware vermittelten.
(68) Zum Zeitpunkt der vorläufigen Sachaufklärung konnte ein Gemeinschaftshersteller, dessen Geschäftsjahr im März endet, nur vorläufige Rentabilitätsdaten vorlegen. Inzwischen wurden die endgültigen Zahlen übermittelt. Auf dieser Grundlage wurde die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft im Jahr 1997 neu berechnet, wobei sich Verluste von 0,3 % ergaben; dieses Ergebnis ist, wie oben dargelegt, für den UZ repräsentativ. Somit verschlechterte sich die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft von + 1,3 % im Jahr 1994 auf - 0,3 % im Jahr 1997.
4.4. Schlußfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(69) Einige ausführende Hersteller machten geltend, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft habe nach 1995 gute Geschäftsergebnisse verzeichnet, so daß die Schlußfolgerung nicht gerechtfertigt sei, daß ihm eine bedeutende Schädigung verursacht wurde.
(70) Hier ist daran zu erinnern (siehe Abschnitt F.1 "Vorbemerkungen"), daß unabhängig davon, ob 1994 oder 1995 als erstes Jahr für die Schadensuntersuchung herangezogen wird, eine Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft festzustellen ist. Selbst wenn 1995 als erstes Jahr zugrunde gelegt würde, ergebe sich ein Rückgang der Produktion, der Verkaufsmengen, der Beschäftigtenzahl und der Investitionen. Gleichzeitig erhöhten sich die Lagerbestände. Der Marktanteil blieb konstant (Anstieg von 65,26 % auf 65,64 %), und es wurden unverändert Verluste verzeichnet (- 0,3 %).
(71) In jedem Fall ist gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung festzustellen, daß die Ermittlung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft auf einer Gesamtbewertung dieser Wirtschaftsindikatoren beruht und daß keiner dieser Indikatoren für sich genommen ausschlaggebend ist.
(72) Das vorgebrachte Argument wird daher zurückgewiesen.
4.5. Schlußfolgerung zur Schädigung
(73) Daher wird die Schlußfolgerung unter Randnummer 68 der vorläufigen Verordnung bestätigt, daß dem Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine bedeutende Schädigung verursacht wurde.
G. SCHADENSURSACHE
(74) Da keine neuen Informationen übermittelt wurden, werden die vorläufigen Feststellungen unter den Randnummern 69 bis 85 der vorläufigen Verordnung bestätigt.
H. INTERESSE DER GEMEINSCHAFT
(75) Einige Parteien äußerten Zweifel an der Bewertung der Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen auf die Abnehmerindustrien.
(76) Hier ist daran zu erinnern, daß von den von diesem Verfahren betroffenen Abnehmerindustrien keine Antworten auf die Fragebogen der Kommissionsdienststellen eingingen (siehe Randnummer 87 der vorläufigen Verordnung). Auch nach der Veröffentlichung der vorläufigen Verordnung gingen keine Informationen ein. In der vorläufigen Verordnung wurde der Schluß gezogen, daß sich die Maßnahmen nicht nennenswert auf die Abnehmer auswirken dürften. Die Abnehmer erhoben keine Einwände gegen diese Schlußfolgerung, so daß sie bestätigt wird.
(77) Einige interessierte Parteien machten geltend, die Gemeinschaftshersteller würden keine SWR mit kleinem Durchmesser herstellen, so daß es bei diesen SWR infolge der Antidumpingmaßnahmen zu einer Verknappung auf dem Gemeinschaftsmarkt kommen würde. Zudem hätte dies nachteilige Auswirkungen auf die Beschäftigungslage bei den Einführern, die derzeit SWR mit kleinem Durchmesser in die Gemeinschaft einführen.
(78) Hier ist daran zu erinnern, daß der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die gesamte Palette von SWR, einschließlich SWR mit kleinem Durchmesser, herstellt. Es wird der Schluß gezogen, daß sich die Preise durch die Antidumpingmaßnahmen nicht in einer Weise erhöhen werden, die auf dem Gemeinschaftsmarkt eine Angebotsverknappung bei SWR mit kleinem Durchmesser zur Folge hätte. Außerdem wird bestätigt, daß SWR auch von einer Reihe anderer, nicht von Antidumpingmaßnahmen betroffener Quellen bezogen werden können (Randnummer 105 der vorläufigen Verordnung).
(79) Daher wird der Schluß gezogen, daß die Einführung endgültiger Maßnahmen keine nennenswerten nachteiligen Auswirkungen auf die Wirtschaftsbeteiligten in der Gemeinschaft haben wird.
I. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
1. Einstellung des Verfahrens gegenüber Südkorea
(80) Da unter Randnummer 24 ff. der vorläufigen Verordnung festgestellt wurde, daß die Dumpingspanne im Falle Südkoreas geringfügig ist, und da keine neuen Einwände gegen die Einstellung des Verfahrens gegenüber Südkorea vorgebracht wurden, wird das Verfahren betreffend die Einfuhren mit Ursprung in Südkorea ohne die Einführung von Maßnahmen eingestellt.
2. Preisniveau zur Beseitigung der Schädigung
(81) Im Hinblick auf die Festsetzung der einzuführenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen wurde die Auffassung vertreten, daß die Preise der gedumpten Einfuhren auf ein nichtschadensverursachendes Niveau angehoben werden sollten. Zur Berechnung des erforderlichen Preisanstiegs, also der Schadensspanne, wurden die Preise der gedumpten Einfuhren mit den Verkaufspreisen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft zuzüglich der Verluste sowie eines angemessenen Gewinns verglichen. Da die Neuberechnung der Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft für das Jahr 1997 Verluste von 0,3 % ergab (siehe Nummer 4.3 "Rentabilität"), wurden die Verlustzahlen bei der Berechnung der Zielpreisunterbietungsspanne entsprechend geändert. Ansonsten wird die unter Randnummer 110 der vorläufigen Verordnung beschriebene Methode zur Berechnung der Schadensspanne bestätigt.
3. Verpflichtungen
(82) In einem fortgeschrittenen Stadium der Untersuchung unterbreiteten mehrere ausführende Hersteller in der VRC, Mexiko und der Ukraine Verpflichtungsangebote. Zudem boten die ausführenden Hersteller in Indien und Südafrika neue Preisverpflichtungen an.
- Im Falle der VRC wurde keinem der Unternehmen eine individuelle Behandlung zugestanden, und die chinesischen Behörden boten im Rahmen der angebotenen Verpflichtungen keine Garantien für eine angemessene Überwachung.
- Die betroffenen ausführenden Hersteller in Mexiko, Südafrika und der Ukraine, sowie der ausführende Hersteller in Indien (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd) boten Preisverpflichtungen an, die für annehmbar erachtet wurden.
(83) Gemäß den Feststellungen unter Randnummer 112 ff. der vorläufigen Verordnung boten die ausführenden Hersteller in Ungarn und Polen Verpflichtungen an, die von der Kommission angenommen wurden. Zur Berücksichtigung der endgültigen Untersuchungsergebnisse wurden diese Verpflichtungen im Hinblick auf die darin vorgesehenen Mindestpreise angepaßt.
4. Form und Umfang der endgültigen Maßnahmen
(84) Bei den endgültigen Maßnahmen sollte es sich um Wertzölle handeln, deren Höhe für die kooperierenden Unternehmen individuell festzusetzen ist. Angesichts des hohen Maßes an Mitarbeit sollten die übrigen ausführenden Hersteller dem höchsten Zoll unterliegen, der für einen kooperierenden Ausführer in dem betroffenen Land gilt. Im Falle der Unternehmen, die annehmbare Preisverpflichtungen anboten, sollten die endgültigen Maßnahmen die Form von Verpflichtungen haben.
(85) Waren die Dumpingspannen bei einem bestimmten ausführenden Hersteller niedriger als die obengenannten zur Beseitigung der Schädigung erforderlichen Preiserhöhungen, so wurden die endgültigen Zölle gemäß Artikel 9 Absatz 4 der Grundverordnung lediglich auf der Höhe der Dumpingspanne festgesetzt.
(86) Es ergeben sich folgende Zollsätze, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Nettopreises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
PLATZ FÜR EINE TABELLE
(87) Die in dieser Verordnung angegebenen individuellen Zollsätze wurden anhand der Feststellungen im Rahmen dieser Antidumpinguntersuchung festgesetzt. Sie spiegeln damit die Lage während dieser Untersuchung wider. Diese Zollsätze gelten somit ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in dem betroffenen Land haben und die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Waren, die andere, nicht namentlich im verfügenden Teil der Verordnung genannte Unternehmen einschließlich verbundener Unternehmen herstellen, unterliegen nicht diesen individuellen Zöllen, sondern dem Residualzoll.
(88) Anträge auf Anwendung dieser individuellen Zollsätze (z. B. infolge einer Änderung des Firmennamens) sind bei der Kommission umgehend einzureichen, und zwar zusammen mit allen sachdienlichen Informationen, insbesondere über eine mit der Namensänderung in Verbindung stehende Änderung der Tätigkeit des Unternehmens im Bereich der Produktion und der Inlands- und Exportverkäufe.
J. VEREINNAHMUNG DER VORLÄUFIGEN ZÖLLE
(89) Angesichts der Höhe der Dumpingspannen bei den ausführenden Herstellern sowie des Umfangs der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wird es für notwendig erachtet, die Sicherheitsleistungen für die vorläufigen Antidumpingzölle im Rahmen der vorläufigen Verordnung bis zur Höhe der endgültigen Zölle endgültig zu vereinnahmen, sofern letztere niedriger sind; andernfalls sind die vorläufigen Zölle maßgeblich -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Auf die Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl der KN-Codes ex 7312 10 82 (Taric-Code 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (Taric-Code 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-Code 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-Code 7312 10 88*10) und ex 7312 10 99 (Taric-Code 7312 10 99*10) mit Ursprung in der Volksrepublik China, Ungarn, Indien, Mexiko, Polen, Südafrika und der Ukraine wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Auf den cif-Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, der von den unten genannten Unternehmen hergestellten Waren finden die folgenden endgültigen Zollsätze Anwendung:
PLATZ FÜR EINE TABELLE
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollbestimmungen Anwendung.
Artikel 2
(1) Ungeachtet des Artikels 1 gilt der endgültige Zoll nicht für die Einfuhren der in Artikel 1 Absatz 1 beschriebenen Ware, die von den in Absatz 3 genannten Unternehmen, deren Preisverpflichtungen von der Kommission mit dem Beschluß 1999/572/EG über die Annahme von Verpflichtungen im Rahmen der Antidumpingverfahren gegenüber den Einfuhren von Kabeln und Seilen aus Stahl mit Ursprung in der Volksrepublik China, Ungarn, Indien, der Republik Korea, Mexiko, Polen, Südafrika und der Ukraine(4) angenommen wurden, hergestellt, direkt in die Gemeinschaft ausgeführt und einem einführenden Unternehmen in der Gemeinschaft in Rechnung gestellt werden.
(2) Bei der Anmeldung zur Überführung in den freien Verkehr im Rahmen einer Verpflichtung ist die Zollbefreiung von der Vorlage einer gültigen Verpflichtungsrechnung - in der im Anhang zur vorläufigen Verordnung bestimmten Form - die von einem der in Absatz 3 genannten Unternehmen ausgestellt wurde, bei den zuständigen einzelstaatlichen Zollstellen abhängig. Im Falle des ukrainischen Herstellers muß die Verpflichtungsrechnung zusammen mit einer gültigen von den Behörden der Ukraine ausgestellten Exportlizenz - in der im Anhang bestimmten Form - vorgelegt werden.
(3) Die im Rahmen einer angenommenen Verpflichtung getätigten Einfuhren sind unter folgenden TARIC-Zusatzcodes anzumelden:
PLATZ FÜR EINE TABELLE
Artikel 3
Im Falle der Einfuhren der in Artikel 1 Absatz 1 beschriebenen Ware mit Ursprung in der VRC, Ungarn, Indien, Mexiko, Polen, Südafrika und der Ukraine werden die Sicherheitsleistungen für den vorläufigen Antidumpingzoll im Rahmen der vorläufigen Verordnung bis zur Höhe der endgültigen Zölle endgültig vereinnahmt. Die Sicherheitsleistungen, die die endgültigen Antidumpingzölle übersteigen, werden freigegeben.
Artikel 4
Das Verfahren gegenüber den Einfuhren der in Artikel 1 Absatz 1 beschriebenen Ware mit Ursprung in der Republik Korea wird eingestellt.
Artikel 5
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 12. August 1999.