NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1292/2007
ze dne 30. října 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 a ukončuje se částečný prozatímní přezkum tohoto dovozu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1424/2006 (3), uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření, která jsou předmětem stávajícího přezkumu, měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 18 % uloženého z dovozu od individuálně určených vývozců, se zbytkovou celní sazbou 17,3 % na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 1676/2001 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Opatření uložená na dovoz z Indie v původním šetření byla rozšířena nařízením (ES) č. 1975/2004 (4) na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli.
(3)
Komise rozhodnutím 2001/645/ES (5) přijala závazky nabídnuté pěti indickými výrobci v souvislosti s původním šetřením. Tyto závazky byly zrušeny rozhodnutím 2006/173/ES (6).
(4)
Rada nařízením (ES) č. 367/2006 naposledy pozměněným nařízením Rady (ES) č. 1124/2007 (7) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Opatření měla podobu valorického cla v rozmezí od 7 % do 19,1 % uloženého z dovozu od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, se zbytkovou celní sazbou 19,1 % vztahující se na dovoz od všech ostatních společností. Na šetření, které vyústilo v nařízení (ES) č. 367/2006 v platném znění, se zde dále odkazuje jako na „předchozí antisubvenční šetření“.
2. Žádost o přezkum
(5)
Dne 23. května 2006 a poté 3. července 2006 podali žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení omezenou na prošetření dumpingu společnosti Jindal Poly Films Limited (dále jen „Jindal“) tito výrobci ve Společenství: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen „žadatelé“). Žadatelé zastupují velkou část podílu na výrobě PET filmu ve Společenství.
(6)
Žadatelé předložili tvrzení a dostatečně hodnověrně doložili, že: a) existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a působení újmy výrobnímu odvětví Společenství a že b) okolnosti týkající se dumpingu, na jejichž základě byla stanovena opatření pro společnost Jindal, se změnily, přičemž tyto změny mají setrvalou povahu.
3. Šetření
(7)
Poté co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, oznámila dne 22. srpna 2006 (8) nejprve zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a pak dne 25. srpna 2006 (9) zahájení částečného prozatímního přezkumu, a to formou oznámení o zahájení těchto přezkumů, zveřejněných v Úředním věstníku Evropské unie.
(8)
Částečný prozatímní přezkum byl svým rozsahem omezen na prošetření dumpingu týkajícího se společnosti Jindal. Období přezkumného šetření bylo pro oba přezkumy stanoveno od 1. července 2005 do 30. června 2006. Prošetření tendencí významných pro vyhodnocení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se vztahovalo na období od roku 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Zúčastněné strany
(9)
Komise úředně vyrozuměla známé dotčené vyvážející výrobce, představitele vyvážející země, výrobce ve Společenství, dovozce a uživatele o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. V případě obou přezkumů byla zúčastněným stranám poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(10)
Všem zúčastněným stranám, které o slyšení požádaly a prokázaly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, byla tato příležitost poskytnuta.
(11)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, s ohledem na zjevně značný počet vyvážejících výrobců PET filmu v Indii jmenovaných v žádosti bylo v oznámení o zahájení šetření předem ohlášeno použití technik výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Pro účely rozhodnutí, zda bude výběr vzorku nezbytný, a pokud ano, pak pro účely samotného provedení výběru vzorku byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a dle specifikace v oznámení o zahájení šetření poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s PET filmem během období přezkumného šetření. Šest vyvážejících výrobců v Indii projevilo ochotu spolupracovat. Z těchto šesti vyvážejících výrobců byly pro potřeby vzorku vybrány tři společnosti (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited a Jindal) a obdržely dotazník. Podle zjištění představovaly tyto společnosti největší reprezentativní objem vývozu PET filmu do Společenství, který bylo během dostupné doby přiměřeně možné podrobit přezkumu ve smyslu čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(12)
Komise kromě toho zaslala dotazníky všem dalším subjektům známým jako dotčené, případně stranám, které se přihlásily během lhůty stanovené v oznámení o zahájení šetření. Úplné odpovědi byly obdrženy od čtyř výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jednoho dovozce/uživatele a čtyř uživatelů.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, jež pokládala za nezbytné pro stanovení dumpingu a újmy, stejně jako pro stanovení, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání či obnovení dumpingu a újmy a zda zachování opatření bude v zájmu Společenství. V prostorách následujících zúčastněných stran byly vykonány inspekce na místě:
a)
Výrobci ve Společenství
-
Dupont Teijin Films (Lucembursko)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Německo)
-
Nuroll SpA (Itálie)
-
Toray Plastics Europe (Francie)
b)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Ester Industries Limited, Nové Dillí
-
Garware Polyester Limited, Aurangábád
-
Jindal Poly Films Limited, Nové Dillí
c)
Dovozce/uživatel ve spojení se sídlem ve Společenství
-
Rexor SAS (Francie)
d)
Dovozce/uživatel
-
Coverne SpA (Itálie)
e)
Uživatelé
-
Safta SpA (Itálie)
-
Metalvuoto SpA (Itálie).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je týž jako při původním šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex39206219 a ex39206290.
2. Obdobný výrobek
(15)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu v Indii, PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film vyráběný a prodávaný výrobci ve Společenství mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a způsoby využití. Jde proto o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. ČÁSTEČNÝ PROZATÍMNÍ PŘEZKUM: DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Pro účely stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve ověřeno, že celkový tuzemský prodej společnosti Jindal je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že činí 5 % nebo více z prodaného celkového množství dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(17)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(18)
U těch typů výrobku, kde tuzemský prodej tvořil 5 % nebo více prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo pak zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 %, nebo nižší nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že dotčený typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(19)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(20)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(21)
Převážná většina vývozního prodeje dotčeného výrobku do Společenství během období přezkumného šetření se uskutečnila nezávislým odběratelům. Vývozní cena proto byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozní ceny buď skutečně zaplacené, nebo splatné.
(22)
Některé z vývozních prodejů se uskutečnily jedné společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství. Tato společnost ve spojení neprováděla další prodej zboží přímo, nýbrž zboží podstatným způsobem přeměnila v takovém rozsahu, že bylo zjištěno, že stanovení ceny vyváženého výrobku není reálně možné na základě ceny přeměněného výrobku při dalším prodeji v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Ceny účtované společností Jindal její společnosti ve spojení byly srovnány s cenami uplatňovanými společností Jindal vůči jejím nezávislým odběratelům ve Společenství za stejné typy výrobku během období přezkumného šetření. Jelikož bylo zjištěno, že tyto dvě skupiny cen jsou pro jednotlivé typy výrobku v souladu, byl učiněn závěr, že ceny účtované společností Jindal její straně ve spojení se sídlem ve Společenství jsou spolehlivé a lze je použít pro výpočet vývozní ceny.
3. Srovnání
(23)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeno náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na slevy, rabaty, dopravné, pojistné, manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(24)
Společnost Jindal vznesla požadavek na úpravu na běžnou hodnotu u dovozního cla nevybraného v rámci režimu předběžné licence z dovozu surovin použitých pro výrobu zboží na vývoz. Režim předběžné licence povoluje bezcelní dovoz surovin za podmínky, že společnost vyveze odpovídající množství a hodnotu výsledného výrobku, určené v souladu s oficiálně stanovenými normami pro vstupy a výstupy. Dovoz v režimu předběžné licence lze využít buď pro výrobu zboží na vývoz, nebo pro doplnění tuzemských vstupů používaných k výrobě takového zboží. Společnost tvrdila, že vývoz dotčeného výrobku do Společenství byl využíván ke splnění ustanovení platných pro režim předběžné licence, pokud jde o dovoz surovin. Nebyl učiněn žádný závěr, zda je v případě tohoto požadavku úprava odůvodněná, jelikož by to vzhledem k tomu, že společnost dle zjištění tak jako tak neprováděla během období přezkumného šetření dumping, nemělo vliv na konečný výsledek přezkumného šetření.
4. Dumpingové rozpětí
(25)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen.
(26)
Toto srovnání prokázalo existenci záporného dumpingového rozpětí.
5. Trvalá povaha změněných okolností
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo také zkoumáno, zda lze nálezy zjištěné v průběhu tohoto šetření opodstatněně pokládat za trvalé povahy.
(28)
V této souvislosti se připomíná, že při dvou následných šetřeních přinesly závěry nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 a nařízení Rady (ES) č. 390/2005 (10) zjištění, že společnost Jindal neprovádí dumping. Tato zjištění o neexistenci dumpingu byla potvrzena i nynějším šetřením a neexistují žádné prvky, jež by naznačovaly, že by tato situace neexistence dumpingu neměla být trvalé povahy.
(29)
Po zvážení se tudíž má zato, že stávající opatření ve vztahu ke společnosti dosahují zamýšlených účinků a mají být zachována beze změny.
D. PŘEZKUM PŘED POZBYTÍM PLATNOSTI
D.1 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(30)
Podle Eurostatu dosáhlo množství dotčeného výrobku dovezené do Společenství z Indie během období přezkumného šetření 23 472 tun. V rámci tohoto množství připadalo během období přezkumného šetření na tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku asi 97 % a na samotnou společnost Jindal zhruba 90 % celkového objemu vývozu z Indie do Společenství během období přezkumného šetření.
(31)
Během období šetření původního šetření (od 1. dubna 1999 do 31. března 2000) činil objem dovozu z Indie 50 590 tun. Během období šetření předchozího antisubvenčního šetření (od 1. října 2003 do 30. září 2004) činil objem dovozu z Indie 12 679 tun.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Předběžná poznámka
(32)
Jak je zmíněno v 11. bodě odůvodnění, byl sestaven vzorek ze tří vyvážejících výrobců. Pokud jde o společnost Jindal, platí zjištění uvedená v 16. až 26. bodě odůvodnění.
2.2 Běžná hodnota
(33)
Pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti Garware a Ester bylo nejdříve ověřeno, že vykázaný tuzemský prodej za každého z těchto vyvážejících výrobců je reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. že tvoří 5 % nebo více vykázaného množství prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Společenství.
(34)
Poté bylo ověřeno, zda celkový tuzemský prodej všech jednotlivých typů výrobku tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství.
(35)
Pro ty typy výrobku, kde tuzemský prodej tvoří 5 % nebo více z prodaného množství stejného typu vyváženého do Společenství, bylo poté zkoumáno, zda bylo dosaženo dostatečného prodeje v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Pro každý typ výrobku, kde dosažený objem tuzemského prodeje převyšující výrobní náklady tvořil více než 80 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené za celkový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, kde byl objem ziskových transakcí roven 80 % nebo nižší, nikoli však nižší než 10 % prodeje, byla běžná hodnota stanovena na základě vážené průměrné ceny skutečně zaplacené pouze za ziskový tuzemský prodej. Pro ty typy výrobku, jichž se z hlediska objemu prodalo na tuzemském trhu méně než 10 % za cenu, která neklesla pod jednotkové náklady, bylo uplatněno hledisko, že daný typ výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a že běžnou hodnotu je tedy nutno stanovit v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Pro ty typy výrobku, u nichž ke stanovení běžné hodnoty nebylo možno použít tuzemské ceny vyvážejícího výrobce, buď z důvodu nedostatečné reprezentativnosti, nebo neuskutečněného prodeje v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení určena na základě výrobních nákladů vzniklých dotčenému vyvážejícímu výrobci s připočtením přiměřené částky na prodejní, správní a režijní náklady a na zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady byly určeny na základě nákladů vzniklých vyvážejícímu výrobci v souvislosti s těmi jeho tuzemskými prodeji dotčeného výrobku, jež jsou dle zjištění reprezentativní. Ziskové rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru ziskového rozpětí společnosti pro ty typy výrobku, které se na tuzemském trhu prodávaly v dostatečných množstvích v běžném obchodním styku.
2.3 Vývozní cena
(38)
Co se týče stanovení vývozních cen, je nutno si připomenout, že současné šetření slouží ke zjištění toho, zda v případě, že budou zrušena ochranná opatření, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví. V této souvislosti nelze stanovení vývozních cen použitých pro výpočet dumpingu omezovat na prošetření chování vývozců v minulosti, nýbrž je nutno zkoumat také pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnu. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem pravděpodobných vývozních cen do budoucna.
(39)
Vzhledem k existenci cenových závazků v průběhu části období přezkumného šetření bylo zejména zkoumáno, zda měla existence těchto závazků vliv na vývozní ceny v minulosti, a to natolik, že na ně nebylo možno spoléhat při stanovení budoucího chování. Dále se též poznamenává, že cenové závazky společností Garware a Ester byly odvolány dne 9. března 2006, přičemž období přezkumného šetření pokrývá období od 1. července 2005 do 30. června 2006. V případě společnosti Garware i Ester bylo zjištěno, že vývozní transakce, které probíhaly během období přezkumného šetření, kdy platil cenový závazek, byly uskutečňovány v cenách natolik blízkých MDC (minimálním dovozním cenám), že to vyvolalo pochybnosti, zda je lze hodnotit jako ceny setrvalé povahy a stanovené nezávisle na MDC. Podobná argumentace již byla popsána ve 28. bodě odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 366/2006 (11).
(40)
Co se týče společnosti Garware, transakce uskutečněné během období přezkumného šetření po odvolání závazku pokrývají asi 20 % celkového objemu vývozu a byly po uvedeném odvolání závazku prováděny trvale. Pokud jde o množství vyvezená po uplynutí platnosti závazku dne 8. března 2006, pokládají se ceny uplatňované při těchto transakcích za ceny reprezentativně vypovídající o tom, jakou cenovou politikou by se společnost Garware řídila, kdyby závazky neexistovaly. Z tohoto důvodu byly ceny uplatňované při těchto transakcích použity pro výpočet vývozní ceny u všech objemů vyvezených společností Garware v průběhu celého období přezkumného šetření.
(41)
Co se týče společnosti Ester, transakce uskutečněné během období po odvolání závazku tvoří pouze 5 % celkového množství a jsou omezeny na velmi krátké období, následující bezprostředně po odvolání závazku. Proto není možné pokládat ceny při těchto transakcích za reprezentativní pro vývozní ceny, které by společnost byla uplatňovala v případě neexistence závazku. Jak již bylo uvedeno ve 39. bodě odůvodnění, vývozní ceny do Společenství, které společnost Ester uplatňovala před odvoláním závazku, se velmi blížily MDC. Kromě toho bylo také zjištěno, že vývozní ceny společnosti Ester do třetích zemí byly, jak podle vyhodnocení na základě váženého průměru, tak na základě srovnání jednotlivých typů, výrazně pod cenami do Společenství, z čehož vyplynula pravděpodobnost, že v případě neexistence závazků by ceny do Společenství byly uvedeny do stejné úrovně s cenami za stejné typy výrobku do dalších třetích zemí. Z toho byl tudíž vyvozen závěr, že vývozní ceny společnosti Ester do Společenství z doby, kdy platil závazek, nelze v souvislostech nynějšího přezkumu před pozbytím platnosti použít pro stanovení spolehlivých vývozních cen ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že společnost Ester prodávala během období přezkumného šetření dotčený výrobek v podstatných množstvích na světovém trhu, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke všem třetím zemím, a to v případě všech typů, které byly prodávány do Společenství v průběhu té části období přezkumného šetření, kdy byl závazek v platnosti. Pokud jde o část období přezkumného šetření po uvedeném odvolání závazku, byla vývozní cena stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných ve vztahu ke Společenství.
2.4 Srovnání
(42)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo provedeno v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité zohlednění formou očištění o rozdíly, které ovlivňují srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu bylo v odůvodněných případech a tam, kde to bylo doloženo ověřenými důkazy, provedeno očištění o rozdíly v nákladech na dopravné, pojistné, na manipulaci a nakládku a vedlejší výdaje, na balné, úvěry a provize.
(43)
Vyvážející výrobci uplatnili u omezeného počtu vývozů požadavek na úpravu vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení, a to na základě hodnoty zvýhodnění získaných na vývoz v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB) po uskutečnění vývozu. V uvedeném režimu lze částky připsané za vývoz dotčeného výrobku použít ke kompenzaci splatného cla z dovozu libovolného zboží nebo je lze bez omezení prodat jiným společnostem. Kromě toho neexistují žádná omezení, podle nichž by se dovážené zboží muselo používat pouze při výrobě vyváženého výrobku. Výrobci neprokázali, že zvýhodnění v rámci režimu DEPB po uskutečnění vývozu ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména že v důsledku zvýhodnění v režimu DEPB platili odběratelé na tuzemském trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek byl proto odmítnut.
2.5 Dumpingové rozpětí
(44)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen. Tam, kde vývozní ceny vycházely z cen do třetích zemí, byly vypočteny příslušné ceny CIF na hranice Společenství zvýšením jejich ceny ze závodu do třetích zemí o vážený průměrný rozdíl mezi cenami jednotlivých typů výrobku ze závodu a cenami CIF na hranice Společenství.
(45)
Toto srovnání prokázalo dumpingové rozpětí v pásmu od 15 % do 25 %. Připomíná se, že v případě společnosti Jindal bylo zjištěno záporné dumpingové rozpětí (viz 26. bod odůvodnění).
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Nevyužité kapacity
(46)
Volná kapacita všech známých indických vývozců během období přezkumného šetření byla odhadnuta na 32 000 tun. Je však nutno konstatovat, že z tohoto celkového objemu připadá zhruba 25 000 tun na indické vývozce s nulovým antidumpingovým clem. Případné zrušení antidumpingových opatření bude mít pravděpodobně jen malý dopad na vývozní politiku těchto společností. Z toho plyne, že zhruba pouze 7 000 tun připadá na indické vývozce zatížené antidumpingovým clem v sazbě jiné než 0 %. Volná kapacita této druhé skupiny, která během období přezkumného šetření představovala přibližně 30 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Společenství a 3 % spotřeby Společenství, by mohla být v případě zrušení opatření nasměrována do Společenství.
3.2 Pobídky pro přesměrování objemu prodeje do Společenství
(47)
Podle srovnání jednotlivých typů výrobku byly během období přezkumného šetření - v případě do vzorku zařazených indických vývozců s dumpingovým rozpětím jiným než 0 % - vývozní ceny do třetích zemí o 20 % až 30 % nižší než vývozní ceny stejných vyvážejících výrobců do Společenství. Prodej těchto dvou vývozců do třetích zemí se uskutečňoval ve významných množstvích, která činila 80 % až 90 % jejich celkového prodeje na vývoz. Po úvaze se proto má zato, že výši vývozních cen do třetích zemí lze pokládat za indikaci pro výši cen u vývozního prodeje do Společenství v případě, že by byla zrušena opatření.
(48)
Některé z největších vývozních trhů světa pro PET film jsou chráněné vysokými celními tarify. Jmenovitě dovoz PET filmu z Indie do USA podléhá antidumpingovému clu v rozmezí od 2,32 % do 24,11 % a vyrovnávacímu clu v rozmezí od 9 % do 25,27 %, v závislosti na tom, kterého indického vývozce se týká.
3.3 Závěr
(49)
Lze tudíž vyvodit závěr, že při relativních úrovních cen a výše popsaných volných kapacitách a pobídkách existuje pravděpodobnost i) přetrvávání dumpingu, ii) zvyšování množství vyváženého do Společenství, pokud by byla zrušena platná antidumpingová opatření.
D.2 DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(50)
Čtyři výrobci ve Společenství (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe) při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření představovali zhruba 95 % výroby Společenství. Představují proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(51)
Poznamenává se, že situace týkající se ochrany výroby PET filmu ve Společenství se od původního šetření změnila. Je skutečností, že společnost Kodak Industrie (Francie) již nadále PET film ve Společenství nevyrábí a společnost 3M svou činnost převedla na společnost I.T.P. SpA (Itálie), která v současnosti dále transformuje svůj provoz na novou a odchylnou výrobu. Je také nutno zdůraznit, že jelikož se Česká republika stala od 1. května 2004 členem Evropské unie, je společnost Fatra a. s. (usazená v České republice) součástí výrobního odvětví Společenství.
D.3 SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
(52)
Stanovení celkové spotřeby Společenství je založeno na statistice dovozu Eurostatu, na prodeji do Společenství výrobním odvětvím Společenství a na prodeji dalších výrobců usazených ve Společenství.
Tabulka 1
Spotřeba Společenství
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003=100)
100
99
99
101
(53)
Ve srovnání s rokem 2003 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 1 % (více než 3 000 tun).
2. Dovoz z Indie, Brazílie a Izraele: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(54)
Objem dovozu do Společenství z Indie se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření zvýšil o 86 % a tržní podíl vzrostl z 5 % na 9 %, zatímco ceny poklesly o 12 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Indie
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003=100)
100
127
190
186
Podíl na trhu
5 %
6 %
10 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003=100)
100
94
93
88
(55)
Dovoz z Brazílie a Izraele, u něhož dle zjištění dochází k obcházení, jak je zmíněno ve 2. bodě odůvodnění, prudce poklesl po rozšíření antidumpingových opatření uložených z dovozu z Indie též na tento dovoz. Ceny PET filmu pocházejícího z těchto zemí se po uložení opatření proti obcházení zvýšily o 219 %.
Tabulka 3
Dovoz z Brazílie a Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
6 855
5 527
271
419
Index (2003=100)
100
91
5
6
Podíl na trhu
2 %
2 %
0 %
0 %
Ceny v EUR/t (údaje Eurostatu)
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Je však třeba vzít v úvahu skutečnost, že podle zjištění z nynějšího šetření společnost Jindal neprováděla dumping a že dle zjištění z dřívějších šetření neprováděly dumping ostatní společnosti (zejména Flex Industries Limited a Polyplex Corporation Limited). Přiměřeně tomu se při nynějším šetření posuzují pouze ten dovoz, u nějž bylo zjištěno obcházení. Dumpingový dovoz z Indie a dovoz podléhající antidumpingovému clu se v mezidobí od roku 2003 do období přezkumného šetření snížil o 70 % - viz tabulka 4. Prudký pokles tohoto dovozu je do značné míry způsoben uložením opatření proti obcházení na dovoz z Brazílie a Izraele.
Tabulka 4
Dovoz z Indie + Brazílie + Izraele
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem (v tunách)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003=100)
100
86
35
27
Podíl na trhu
4 %
4 %
1 %
1 %
Ceny v EUR/t
1 855
1 852
1 891
1 785
zdroj: údaje Eurostatu a společností
3. Dovoz z dalších třetích zemí
(57)
Dovoz z dalších třetích zemí se za posuzované období zvýšil o 24 % (ze zhruba 62 000 tun v roce 2003 na asi 77 000 tun během období přezkumného šetření) a tomuto dovozu odpovídající podíl na trhu ve Společenství vzrostl o 5 procentních bodů (z 25 % na 30 %.). Hlavní dovoz se uskutečňoval z Jižní Koreje, USA, Thajska a Spojených arabských emirátů (dále jen „SAE“). Průměrná cena za tunu klesla v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 11 %. Zdrojem údajů jsou statistiky Eurostatu.
Tabulka 5
Země
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Jižní Korea
Objem dovozu
(v tunách)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Podíl na trhu
10 %
10 %
9 %
9 %
Ceny v EUR/t
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Objem dovozu
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003=100)
100
128
141
92
Podíl na trhu
6 %
7 %
8 %
5 %
Ceny v EUR/t
7 575
6 067
4 974
6 690
Thajsko
Objem dovozu
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003=100)
100
228
303
303
Podíl na trhu
1 %
3 %
3 %
3 %
Ceny v EUR/t
1 742
1 764
1 811
1 758
SAE
Objem dovozu
(v tunách)
1
26
2 478
5 898
Index (2004=100)
100
9 422
22 427
Podíl na trhu
0 %
1 %
2 %
Ceny v EUR/t
2 872
1 854
1 790
Celkem Jižní Korea, USA, Thajsko a SAE
Objem dovozu
(v tunách)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003=100)
100
80
100
110
Podíl na trhu
17 %
20 %
21 %
20 %
Celkem jiné země než Indie, Brazílie a Izrael
Objem dovozu
(v tunách)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003=100)
100
105
119
124
Podíl na trhu
25 %
26 %
30 %
30 %
Cena
Vážená průměrná cena v EUR/t
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise prozkoumala všechny příslušné ekonomické faktory a ukazatele s dopadem na stav výrobního odvětví Společenství.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(59)
V průběhu posuzovaného období zůstávala kapacita stabilní (zhruba 190 000 tun) a výroba a využití kapacity se snížily o 4 %.
Tabulka 6
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Výroba v tunách
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacita v tunách
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Využití kapacity
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2 Zásoby
(60)
Zásoby dotčeného výrobku poklesly od roku 2003 do roku 2004 z 23 929 tun na 22 241 tunu, mírně vzrostly v roce 2005 a poklesly na 21 272 tuny během období přezkumného šetření. Tento pokles byl vyvolán především snižováním výroby.
Tabulka 7
Zásoby
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Tun
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3 Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství a podíl na trhu
(61)
Objem prodaný výrobním odvětvím Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se od roku 2003 do roku 2005 snížil o 5 % ze 142 755 tun na 135 956 tun, mírně rostl od roku 2005 do období přezkumného šetření, dosáhl však přitom pouze 98 % úrovně prodeje v roce 2003. Prodej společnostem ve spojení byl zanedbatelný (za posuzované období se pohyboval v rozmezí od 200 do 300 tun ročně). Kromě toho podíl na trhu výrobního odvětví Společenství poklesl v období od roku 2003 do období přezkumného šetření o 2 procentní body.
Tabulka 8
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Objem prodeje v tunách
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Podíl na trhu vyjádřený v celkové spotřebě
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4 Prodejní ceny a náklady
(62)
Jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období poklesly o 2 % (z 2 891 EUR/t v roce 2003 na 2 819 EUR/t během období přezkumného šetření), stejně jako průměrné náklady na tunu, které se snížily z 3 216 EUR/t v roce 2003 na 3 137 EUR/t během období přezkumného šetření. K tomuto snižování nákladů docházelo navzdory skutečnosti, že průměrné náklady na většinu surovin (v důsledku prudkého zvýšení cen ropy) podstatně stouply. Tyto údaje dokládají, že pokud se mělo výrobní odvětví Společenství dokázat vyhnout ztrátě příliš velkého podílu na trhu, nemohlo si dovolit plně krýt své výrobní náklady prodejními cenami.
Tabulka 9
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Vážená průměrná cena
(v EUR/t)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Vážené průměrné náklady
(v EUR/t)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5 Růst
(63)
Výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období ztrácelo na mírně rostoucím trhu podíl na trhu.
4.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(64)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství klesla mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření o 13 %. Ačkoli se průměrná mzda na zaměstnance zvýšila o 5 %, uskutečnily se racionalizační snahy a produktivita na zaměstnance vzrostla o 9 %. Míra nákladů práce na vyrobenou tunu tak poklesla o 4 %.
Tabulka 10
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Zaměstnanost
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivita v tunách na pracovníka
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Mzdy v tis. EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Průměrná mzda na pracovníka
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Mzdy na vyrobenou tunu
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7 Ziskovost a návratnost investic
(65)
Ziskovost prodeje je tvořena ziskem dosaženým prodejem dotčeného výrobku ve Společenství. Návratnost investic byla vypočtena na základě návratnosti celkových aktiv.
(66)
Ziskovost a návratnost investic z prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům ve Společenství přes drobná zlepšení v letech 2004 a 2005 zůstávala po celé posuzované období záporná. Během období přezkumného šetření byla ziskovost i návratnost investic výrazně nízká (ziskovost - 11 % a návratnost investic - 3,1 %) a opětovně se snížila po roce 2005.
Tabulka 11
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Ziskovost
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Návratnost investic
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8 Peněžní tok
(67)
Vývojová tendence peněžního toku se zhoršovala, zejména během období přezkumného šetření.
Tabulka 12
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Peněžní tok v tis. EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 13
2003
2004
2005
Období přezkumného šetření (1.7.2005-30.6.2006)
Investice v tis. EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
V období od roku 2003 do období přezkumného šetření se investice do výroby PET filmu snížily o 18 %. Během období přezkumného šetření se zvýšila hodnota investic o 6 % ve srovnání se situací v roce 2005, investice však ve srovnání s úrovní roku 2003 zůstávaly nižší. Během šetření bylo zjištěno, že investice byly vkládány převážně do zvyšování kvality výrobku a do údržby a zachování výrobní kapacity.
(69)
Tato nízká úroveň investic je do značné míry odůvodněna skutečností, že mateřské společnosti výrobního odvětví Společenství nejevily zájem o investování nebo o poskytování záruk za investice do neziskových činností, jako je výroba PET filmu v Evropě.
4.10 Velikost dumpingového rozpětí a zotavení z předchozího dumpingu
(70)
Při analýze velikosti dumpingu se bere v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak je uvedeno výše, z dostupných informací vyplývá, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nadále prodává do Společenství za dumpingové ceny. Přestože je zjištěné dumpingové rozpětí významné, jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství během období přezkumného šetření významný nebyl, a to vzhledem k tomu, že podíl na trhu dumpingového dovozu z Indie a dovozu, u nějž bylo zjištěno obcházení, tvořil 1 % celkové spotřeby Společenství. Společnost Jindal nepochybně přispěla ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Je však zároveň nutno brát zřetel na to, že i kdyby byl dovoz od společnosti Jindal z analýzy vyňat, nebylo by výrobní odvětví Společenství schopno zotavit se z předchozího dumpingu po zavedení antidumpingových opatření v roce 2001 kvůli obcházení (proti němuž byla přijata opatření teprve na konci roku 2004) a nevhodnosti závazků, které byly zrušeny teprve v loňském roce. Nelze zapomínat, že před uložením cel proti obcházení a zrušením závazků byla úroveň dovozu od indických společností, u něhož byl zjištěn dumping, více než trojnásobná oproti období přezkumného šetření.
5. Závěr o situaci na trhu Společenství
(71)
Množství PET filmu spotřebované na trhu Společenství se zvýšilo o 1 %, zatímco objem prodeje výrobním odvětvím Společenství poklesl o 2 %.
(72)
Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů újmy zhoršila: výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (- 4 %), objem prodeje (- 2 %) a hodnota (- 5 %), podíl na trhu (- 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost, investiční činnost a návratnost investic.
(73)
Restrukturalizační snahy vyvíjené výrobním odvětvím Společenství v oblasti zaměstnanosti, snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance nedokázaly vyrovnat dopad zvyšování cen v průběhu posuzovaného období. Výrobní náklady byly vyšší než prodejní cena. Zároveň s tím působila nízká cenová úroveň dumpingového dovozu z Indie a z dalších zemí, u nichž bylo zjištěno obcházení. Konstatuje se nicméně, že cenový tlak na výrobní odvětví Společenství byl částečně zapříčiňován dovozem společnosti Jindal, u níž během období přezkumného šetření dumping zjištěn nebyl a na niž připadalo zhruba 90 % celkového dovozu PET filmu z Indie.
(74)
S ohledem na výše uvedené zůstává situace výrobního odvětví Společenství nadále nejistá a jakýkoli nárůst dumpingového dovozu by podle vší pravděpodobnosti tuto situaci zhoršil.
D.4 PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ČI OPĚTOVNÉHO OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Jak je uvedeno výše, situace výrobního odvětví Společenství zůstává nejistá. Pokud by měla být zrušena antidumpingová opatření, dojde k významnému nárůstu dumpingového dovozu. Jak již bylo naznačeno ve 46. bodě odůvodnění, indičtí vývozci podléhající antidumpingovému clu disponují potenciálem pro zvýšení svých objemů vývozu ve velkém rozsahu, a jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění, některé z největších vývozních trhů pro PET film ve světě jsou ochraňovány vysokými tarify, zvláště pak trh s PET filmem v USA.
(76)
Při neexistenci antidumpingových cel by indický dumpingový dovoz mohl vyvíjet na trh Společenství významný cenový tlak. Existují proto zjevné náznaky nasvědčující pravděpodobnému obnovení újmy.
(77)
Vzhledem k výše uvedenému by případné vystavení výrobního odvětví Společenství zvýšeným objemům dovozu z Indie za dumpingové ceny způsobilo další zhoršení finanční situace odvětví. Na tomto základě se tudíž činí závěr, že zrušení opatření proti Indii by se vší pravděpodobností mělo za následek obnovení újmy vzniklé výrobnímu odvětví Společenství.
D.5 ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(78)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku.
(79)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda stanovení zájmu Společenství vycházelo z posouzení všech různých zúčastněných zájmů, tj. ze strany výrobního odvětví Společenství, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
(80)
Je třeba připomenout, že podle posouzení při původním šetření není přijetí opatření v rozporu se zájmem Společenství. Dále ta skutečnost, že nynější šetření je přezkumem, a tedy analýzou situace, během níž antidumpingová opatření již byla v platnosti, umožňuje posoudit všechny nežádoucí záporné dopady stávajících antidumpingových opatření na dotčené strany.
(81)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu neexistují závažné důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
(82)
Pro účely posouzení pravděpodobného dopadu uložení či neuložení opatření byly vyžádány informace od všech zúčastněných stran, o nichž bylo buď známo, že jsou dotčené, nebo které se přihlásily samy. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, devíti nezávislým dovozcům a 23 uživatelům. Komise kromě toho kontaktovala všechny ostatní výrobce ve Společenství, kteří neposkytli informace požadované pro spolupráci na šetření, aby získala základní informace o jejich výrobě a prodejích.
1. Dopad na výrobní odvětví Společenství
(83)
Připomíná se, že výrobní odvětví Společenství se nadále nachází ve zranitelné situaci, jež je popsána v 58. až 74. bodě odůvodnění.
(84)
Očekává se, že zachování opatření uleví narušení trhu a stlačování cen. Opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila přinejmenším udržet své prodeje a požívat výhod úspor z rozsahu.
(85)
V opačném případě, pokud by antidumpingová opatření byla ukončena, je pravděpodobné, že nepříznivý vývoj finanční situace výrobního odvětví Společenství bude přetrvávat, nebo se dokonce zhoršovat. Výrobní odvětví Společenství je obzvláště poznamenáno propadem výnosů, který je důsledkem stlačených cen a klesajícího podílu na trhu.
(86)
Z uvedeného se vyvozuje, že zachování antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.
2. Dopad na dovozce a uživatele
(87)
Při šetření spolupracovali a úplné odpovědi dodali pouze jeden dovozce/uživatel a čtyři uživatelé. Představují 16,3 % celkové spotřeby PET filmu ve Společenství, a jak uvedli, prodloužení antidumpingových cel by nemělo na jejich společnosti zásadnější dopad.
3. Závěr o zájmu Společenství
(88)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se činí závěr, že uložení opatření by nemělo významný nepříznivý účinek, ba dokonce žádný účinek na situaci uživatelů a dovozců dotčeného výrobku.
(89)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že proti zachování antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(90)
Všechny strany byly informovány o zásadních skutečnostech a posouzeních, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Stranám byla také poskytnuta lhůta pro předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností a zvážení se činí závěr, že v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení by měl být ukončen částečný prozatímní přezkum omezený na společnost Jindal a mělo by být zachováno antidumpingové clo v sazbě 0 % uložené v původním šetření z dovozu PET filmu vyráběného a vyváženého do Evropského společenství společností Jindal.
(92)
Co se týče přezkumu před pozbytím platnosti, měla by být ve smyslu ustanovení čl. 11 odst. 2 základního nařízení a na základě výše uvedených zjištění zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET filmu z Indie.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie, obvykle deklarovaného pod kódy KN ex39206219 a ex39206290, v rozsahu, v němž se tato opatření týkají indického vyvážejícího výrobce Jindal Poly Films Limited, se ukončuje.
Článek 2
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, který spadá pod kódy KN ex39206219 (kódy TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 a 3920621994) a ex39206290 (kódy TARIC 3920629033 a 3920629094), pocházejícího z Indie.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indie
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indie
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indie
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indie
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indie
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indie
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indie
3,5
A753
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
3. Poskytne-li kterákoli strana Komisi dostatek důkazů, že
-
během období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 a od 1. července 2005 do 30. června 2006 nevyvážela zboží popsané v odstavci 1,
-
není ve spojení s některým vývozcem nebo výrobcem, na něhož se vztahují opatření uložená nařízením (ES) č. 366/2006, a
-
po skončení období od 1. července 2005 do 30. června 2006 vyvezla dotčené zboží nebo uzavřela neodvolatelný smluvní závazek na vývoz jeho významného množství do Společenství,
může Rada prostou většinou na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem změnit odstavec 2 přidáním uvedené strany na seznam společností, na něž se vztahují antidumpingová opatření, uvedený v tabulce v odstavci 2, přičemž konečné clo je vážená průměrná sazba cla 3,5 %.
4. Konečné zbytkové antidumpingové clo uvedené v odstavci 2 se tímto rozšiřuje na dovoz téhož polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli) (kódů TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) s výjimkou těch vyrobených společnostmi:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim s. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Izrael (doplňkový kód TARIC A691).
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 30. října 2007.
VERORDNUNG (EG) Nr. 1292/2007 DES RATES
vom 30. Oktober 2007
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingszolls auf Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat mit Ursprung in Indien nach einer Überprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates und zur Einstellung einer teilweisen Interimsüberprüfung dieser Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 384/96
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 11 Absätze 2 und 3,
auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 (2), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1424/2006 (3), hat der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in unter anderem Indien eingeführt. Bei den in den laufenden Überprüfungen untersuchten Maßnahmen handelt es sich um einen Wertzoll in Höhe von 0 % bis 18 % auf die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern und in Höhe von 17,3 % auf die Einfuhren aller übrigen Unternehmen. Die Untersuchung, die zu der Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 in der geänderten Fassung führte, wird als „Ausgangsuntersuchung“ bezeichnet.
(2)
Die im Zuge der Ausgangsuntersuchung eingeführten Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Indien wurden mit der Verordnung (EG) Nr. 1975/2004 des Rates (4) auf Einfuhren von aus Brasilien und Israel versandten PET-Folien, ob als Ursprungserzeugnisse Brasiliens oder Israels angemeldet oder nicht, ausgeweitet.
(3)
Mit dem Beschluss 2001/645/EG (5) akzeptierte die Kommission die Verpflichtungsangebote von fünf indischen Herstellern mit Bezug auf die Ausgangsuntersuchung. Die Annahme dieser Verpflichtungen wurde mit dem Beschluss 2006/173/EG (6) widerrufen.
(4)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 367/2006, zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1124/2007 (7), führte der Rat einen endgültigen Ausgleichszoll auf Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien ein. Die Maßnahmen wurden in Form eines Wertzolls eingeführt, der für die Einfuhren von einzelnen namentlich genannten Ausführern zwischen 7 % und 19,1 % lag und für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen 19,1 % betrug. Die Untersuchung, die zu der Verordnung (EG) Nr. 367/2006 in der geänderten Fassung führte, wird als „frühere Antisubventionsuntersuchung“ bezeichnet.
2. Überprüfungsantrag
(5)
Am 23. Mai und am 3. Juli 2006 reichten die nachstehend genannten Gemeinschaftshersteller einen Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung sowie einen Antrag auf eine teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung, die auf die Untersuchung des Dumpings bei Jindal Poly Films Limited („Jindal“) beschränkt war, ein: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH und Nuroll SpA („Antragsteller“). Auf die Antragsteller entfällt ein erheblicher Teil der PET-Folienproduktion in der Gemeinschaft.
(6)
Die Antragsteller behaupteten und legten hinreichende Anscheinsbeweise dafür vor, dass a) ein Anhalten oder ein erneutes Auftreten von Dumping und Schädigung des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich ist und b) sich die Umstände hinsichtlich des Dumpings, die zu den Maßnahmen gegenüber Jindal geführt hatten, dauerhaft geändert haben.
3. Untersuchung
(7)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass die Beweislage ausreichte, um zwei Überprüfungen einzuleiten: eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung („Auslaufüberprüfung“) und eine teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung; folglich leitete sie diese beiden Überprüfungen mit der Veröffentlichung der entsprechenden Bekanntmachungen am 22. August 2006 (8) bzw. am 25. August 2006 (9) im Amtsblatt der Europäischen Union ein.
(8)
Die Interimsüberprüfung beschränkte sich auf die Untersuchung des Dumpingtatbestandes bei dem Unternehmen Jindal. Der Untersuchungszeitraum für beide Überprüfungen („UZÜ“) erstreckte sich vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006. Die Analyse der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum von 2003 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4. Betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete die ausführenden Hersteller, die Vertreter des Ausfuhrlandes, die Gemeinschaftshersteller und die bekanntermaßen betroffenen Einführer und Verwender offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Bei beiden Überprüfungen erhielten die interessierten Parteien Gelegenheit, innerhalb der in den Einleitungsbekanntmachungen gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(11)
In der Bekanntmachung der Auslaufüberprüfung war aufgrund der großen Anzahl ausführender Hersteller von PET-Folien in Indien, die im Antrag genannt wurden, ein Stichprobenverfahren gemäß Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller aufgefordert, sich zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung genannten grundlegenden Informationen über ihre Tätigkeiten in Verbindung mit PET-Folien im UZÜ zu übermitteln. Sechs ausführende Hersteller in Indien waren zur Mitarbeit bereit. Von diesen sechs Herstellern wurden drei Unternehmen (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited und Jindal) für die Stichprobe ausgewählt und erhielten einen Fragebogen. Auf diese Unternehmen entfiel den Untersuchungsergebnissen zufolge das größte repräsentative Ausfuhrvolumen von PET-Folien, das gemäß Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung in angemessener Weise in der zur Verfügung stehenden Zeit untersucht werden konnte.
(12)
Die Kommission sandte außerdem Fragebogen an alle anderen bekanntermaßen betroffenen Parteien und an alle Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen selbst gemeldet hatten. Vier Gemeinschaftshersteller, die drei in die Stichprobe einbezogenen ausführenden Hersteller, ein Einführer/Verwender sowie vier Verwender füllten die Fragebogen vollständig aus.
(13)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Untersuchung von Dumping und Schädigung sowie der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder Wiederauftretens von Dumping und Schädigung und der Frage, ob eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen im Interesse der Gemeinschaft läge, benötigte, und überprüfte sie. Bei den folgenden interessierten Parteien wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Gemeinschaftshersteller
-
DuPont Teijin Films, Luxemburg,
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH, Deutschland,
-
Nuroll SpA, Italien,
-
Toray Plastics Europe, Frankreich.
b)
Ausführende Hersteller in Indien
-
Ester Industries Limited, Neu-Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, Neu-Delhi.
c)
Verbundener Einführer/Verwender in der Gemeinschaft
-
Rexor SAS, Frankreich.
d)
Einführer/Verwender
-
Coverne SpA, Italien.
e)
Verwender
-
Safta SpA, Italien,
-
Metalvuoto SpA, Italien.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(14)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. um Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung in Indien, die gemeinhin unter den KN-Codes ex39206219 und ex39206290 eingereiht werden.
2. Gleichartige Ware
(15)
Wie die Ausgangsuntersuchung ergab auch diese Untersuchung, dass die in Indien hergestellten und auf dem indischen Inlandsmarkt verkauften PET-Folien und die aus Indien in die Gemeinschaft ausgeführten PET-Folien sowie die von den Gemeinschaftsherstellern produzierten und verkauften PET-Folien dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften aufweisen und denselben Verwendungszwecken zugeführt werden. Daher sind sie gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung.
C. TEILWEISE INTERIMSÜBERPRÜFUNG: DUMPING
1. Normalwert
(16)
Zur Ermittlung des Normalwerts wurde zunächst für Jindal geprüft, ob die Inlandsverkäufe repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren, d. h. ob sie mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge der betroffenen Ware entsprachen.
(17)
Dann wurde für jeden Warentyp geprüft, ob die Inlandsverkäufe mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge desselben Typs ausmachten.
(18)
Für die Warentypen, deren Inlandsverkäufe mindestens 5 % der Verkäufe desselben in die Gemeinschaft ausgeführten Typs entsprachen, wurde dann geprüft, ob hinreichende Mengen im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung verkauft worden waren. Wenn das Volumen der Inlandsverkäufe eines Warentyps, die zu einem über den Produktionskosten liegenden Preis erfolgten, mehr als 80 % der gesamten Verkäufe jenes Warentyps ausmachte, stützte sich der Normalwert auf den tatsächlichen Inlandspreis, der als gewogener Durchschnitt ermittelt wurde. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 %, aber nicht weniger als 10 % des gesamten Verkaufsvolumens ausmachten, wurde dem Normalwert der tatsächlich gezahlte Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde. Für Warentypen, bei denen weniger als 10 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden, wurde davon ausgegangen, dass der betreffende Warentyp nicht im normalen Handelsverkehr verkauft worden war; in diesen Fällen musste der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch bestimmt werden.
(19)
Für die Warentypen, bei denen die Inlandspreise des ausführenden Herstellers wegen mangelnder Repräsentativität oder unzureichender Verkäufe im normalen Handelsverkehr nicht für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen werden konnten, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt auf der Grundlage der dem fraglichen ausführenden Hersteller entstandenen Fertigungskosten zuzüglich eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und Gewinne.
(20)
Die VVG-Kosten basierten auf den Kosten, die dem ausführenden Hersteller in Bezug auf seine als repräsentativ angesehenen Inlandsverkäufe der betroffenen Ware entstanden waren. Die Gewinnspanne des Unternehmens wurde auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Gewinnspanne der Warentypen festgesetzt, die auf dem Inlandsmarkt in ausreichenden Mengen im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
2. Ausfuhrpreis
(21)
Der überwiegende Teil der Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Gemeinschaft während des UZÜ ging an unabhängige Abnehmer. Deshalb wurde der Ausfuhrpreis gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung auf der Grundlage der tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Ausfuhrpreise ermittelt.
(22)
Einige der Ausfuhrverkäufe gingen an ein verbundenes Unternehmen in der Gemeinschaft. Dieses Unternehmen verkaufte die Waren nicht direkt weiter, sondern unterzog sie einer umfangreichen Weiterverarbeitung, so dass der Ausfuhrpreis der betroffenen Ware nicht auf der Grundlage des Weiterverkaufspreises des verarbeiteten Erzeugnisses ermittelt werden konnte (vgl. Artikel 2 Absatz 9). Die von Jindal dem mit ihm verbundenen Unternehmen in Rechnung gestellten Preise wurden mit den Preisen verglichen, die das Unternehmen im UZÜ seinen unabhängigen Abnehmern in der Gemeinschaft für dieselben Warentypen berechnete. Da sich die beiden Preise bei allen Warentypen entsprachen, wurde der Schluss gezogen, dass die Preise, die Jindal dem mit ihm verbundenen Unternehmen in der Gemeinschaft in Rechnung stellte, zuverlässig waren und für die Berechnung des Ausfuhrpreises herangezogen werden konnten.
3. Vergleich
(23)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Sofern die entsprechenden Anträge gerechtfertigt und belegt waren, wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Preisnachlässen und Rabatten, Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungs- und Kreditkosten sowie Provisionen zugestanden.
(24)
Jindal beantragte ferner eine Berichtigung des Normalwerts für die gemäß der Advance-Licence-Regelung (Advance Licence Scheme, ALS) nicht erhobenen Zölle auf Einfuhren von Rohstoffen, die bei der Herstellung von Ausfuhrwaren eingesetzt werden. Im Rahmen der ALS können Rohstoffe zollfrei eingeführt werden, sofern das Unternehmen das Fertigerzeugnis in einer Menge und zu einem Wert wieder ausführt, die im Einklang mit den offiziell festgelegten Standard Input/Output Norms (SION) festgelegt werden. Einfuhren unter der ALS können entweder für die Herstellung von Ausfuhrwaren oder für inländische Vorleistungen für die Produktion dieser Waren verwendet werden. Das Unternehmen machte geltend, dass die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Gemeinschaft dazu dienten, die Vorgaben der ALS in Bezug auf die eingeführten Rohstoffe zu erfüllen. Da das Unternehmen den Untersuchungsergebnissen zufolge im UZÜ ohnehin nicht gedumpt hatte, wurde keine Schlussfolgerung dahingehend gezogen, ob dieser Einwand berechtigt gewesen war, da dies für das Ergebnis der Überprüfung nicht von Belang gewesen wäre.
4. Dumpingspanne
(25)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen.
(26)
Der Vergleich ergab eine negative Dumpingspanne.
5. Dauerhafte Veränderung der Umstände
(27)
Im Einklang mit Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung wurde auch geprüft, ob die im Laufe dieser Untersuchung getroffenen Feststellungen als dauerhaft angesehen werden konnten.
(28)
Bekanntlich wurde in zwei aufeinanderfolgenden Untersuchungen, die in die Verordnung (EG) Nr. 1676/2001 bzw. in die Verordnung (EG) Nr. 390/2005 des Rates (10) mündeten, festgestellt, dass Jindal nicht gedumpt hatte. Diese Feststellungen wurden in der laufenden Untersuchung bestätigt und es deutet nichts darauf hin, dass der Tatbestand des Nichtdumpings nicht von Dauer ist.
(29)
Nach Auffassung der Kommission führen die geltenden Maßnahmen in Bezug auf Jindal zu dem angestrebten Ergebnis und sollten daher unverändert aufrechterhalten werden.
D. UNTERSUCHUNG WEGEN BEVORSTEHENDEN AUSSERKRAFTTRETENS DER MASSNAHMEN
D.1. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(30)
Eurostat-Daten zufolge belief sich im UZÜ das aus Indien in die Gemeinschaft eingeführte Volumen der betroffenen Ware auf 23 472 Tonnen. Davon entfielen im UZÜ 97 % auf die drei Unternehmen der Stichprobe; Jindal allein exportierte rund 90 % des gesamten Volumens, das im UZÜ aus Indien in die Gemeinschaft ausgeführt wurde.
(31)
Im Untersuchungszeitraum (UZ) der Ausgangsuntersuchung (1. April 1999 bis 31. März 2000) betrug das Einfuhrvolumen aus Indien 50 590 Tonnen. Im UZ der früheren Antisubventionsuntersuchung (1. Oktober 2003 bis 30. September 2004) betrug das Einfuhrvolumen aus Indien 12 679 Tonnen.
2. Dumping von Einfuhren während des UZÜ
2.1. Vorbemerkung
(32)
Wie unter Randnummer 11 erläutert, bestand die Stichprobe aus drei ausführenden Herstellern. Für Jindal gelten die Feststellungen unter den Randnummern 16 bis 26.
2.2. Normalwert
(33)
Zur Ermittlung des Normalwerts für die Unternehmen Garware und Ester wurde zunächst geprüft, ob die von den beiden ausführenden Herstellern angegebenen Inlandsverkäufe repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren, d. h. ob sie mindestens 5 % der angegebenen in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge der betroffenen Ware entsprachen.
(34)
Dann wurde für jeden Warentyp geprüft, ob die Inlandsverkäufe mindestens 5 % der in die Gemeinschaft ausgeführten Verkaufsmenge desselben Typs ausmachten.
(35)
Für die Warentypen, deren Inlandsverkäufe mindestens 5 % der Verkäufe desselben in die Gemeinschaft ausgeführten Typs entsprachen, wurde dann geprüft, ob hinreichende Mengen im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung verkauft worden waren. Wenn das Volumen der Inlandsverkäufe eines Warentyps, die zu einem über den Produktionskosten liegenden Preis erfolgten, mehr als 80 % der gesamten Verkäufe jenes Warentyps ausmachte, stützte sich der Normalwert auf den tatsächlichen Inlandspreis, der als gewogener Durchschnitt ermittelt wurde. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps höchstens 80 %, aber nicht weniger als 10 % des gesamten Verkaufsvolumens ausmachten, wurde dem Normalwert der tatsächlich gezahlte Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt allein der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt wurde. Für Warentypen, bei denen weniger als 10 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden, wurde davon ausgegangen, dass der betreffende Warentyp nicht im normalen Handelsverkehr verkauft worden war; in diesen Fällen musste der Normalwert gemäß Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch bestimmt werden.
(36)
Für die Warentypen, bei denen die Inlandspreise des ausführenden Herstellers wegen mangelnder Repräsentativität oder unzureichender Verkäufe im normalen Handelsverkehr nicht für die Ermittlung des Normalwerts herangezogen werden konnten, wurde der Normalwert gemäß Artikel 2 Absätze 3 und 6 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt auf der Grundlage der dem fraglichen ausführenden Hersteller entstandenen Fertigungskosten zuzüglich eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten („VVG-Kosten“) und Gewinne.
(37)
Die VVG-Kosten basierten auf den Kosten, die dem ausführenden Hersteller in Bezug auf seine als repräsentativ angesehenen Inlandsverkäufe der betroffenen Ware entstanden waren. Die Gewinnspanne des Unternehmens wurde auf der Grundlage der gewogenen durchschnittlichen Gewinnspanne der Warentypen festgesetzt, die auf dem Inlandsmarkt in ausreichenden Mengen im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
2.3. Ausfuhrpreis
(38)
Hinsichtlich der Bestimmung der Ausfuhrpreise sei daran erinnert, dass im Rahmen dieser Untersuchung festgestellt werden soll, ob bei einer Aufhebung der Maßnahmen das Dumping anhalten oder erneut auftreten würde. Vor diesem Hintergrund durfte sich die Kommission bei der Bestimmung der Ausfuhrpreise für die Dumpingberechnung nicht nur auf das bisherige Verhalten der Ausführer stützen, sondern musste auch der wahrscheinlichen künftigen Entwicklung der Ausfuhrpreise Rechnung tragen. Mit anderen Worten: Es musste geprüft werden, ob die bisherigen Ausfuhrpreise zuverlässige Anhaltspunkte für die künftig zu erwartenden Ausfuhrpreise liefern.
(39)
Da während eines Teils des UZÜ Preisverpflichtungen bestanden, wurde insbesondere geprüft, ob diese Preisverpflichtungen die Zuverlässigkeit der bisherigen Ausfuhrpreise für die Bestimmung des künftigen Ausfuhrverhaltens beeinträchtigt haben. Die Annahme dieser Preisverpflichtungen von Garware und Ester wurde am 9. März 2006 widerrufen, der UZÜ erstreckt sich jedoch auf den Zeitraum vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006. Den Untersuchungsergebnissen zufolge tätigten Garware und Ester ihre Ausfuhrgeschäfte im Rahmen der Preisverpflichtungen während des UZÜ zu Preisen die relativ nah am Mindesteinfuhrpreis (MEP) lagen, was Zweifel daran aufkommen lässt, ob diese Preise als dauerhaft angesehen werden können und unabhängig vom MEP festgelegt wurden. Unter Randnummer 28 der Verordnung (EG) Nr. 366/2006 des Rates (11) wurde bereits ähnlich argumentiert.
(40)
Bei Garware machten die Geschäfte, die während des UZÜ, aber nach dem Widerruf der Preisverpflichtung, getätigt wurden, rund 20 % des gesamten Ausfuhrvolumens aus und erfolgten auch kontinuierlich nach dem Widerruf der Preisverpflichtung. Angesichts der Mengen, die nach dem 8. März 2006 ausgeführt wurden, werden die Preise dieser Ausfuhren als aussagekräftige Hinweise darauf angesehen, wie Garware seine Preise ohne Verpflichtungen gestaltet hätte. Folglich wurde der Ausfuhrpreis für alle von Garware im gesamten UZÜ ausgeführten Mengen auf der Grundlage der Preise dieser Geschäfte berechnet.
(41)
Bei Ester machten die Geschäfte, die nach dem Widerruf der Preisverpflichtung getätigt wurden, rund 5 % des gesamten Ausfuhrvolumens aus und beschränkten sich auf einen sehr kurzen Zeitraum unmittelbar im Anschluss an den Widerruf. Aus diesem Grund können die Preise dieser Geschäfte nicht als repräsentativ für die Ausfuhrpreise angesehen werden, die das Unternehmen ohne Preisverpflichtung in Rechnung gestellt hätte. Unter Randnummer 39 wurde bereits darauf hingewiesen, dass die von Ester vor dem Widerruf in Rechnung gestellten Preise für Ausfuhren in die Gemeinschaft sehr nahe am MEP lagen. Zudem ergab die Untersuchung, dass die Preise der Ausfuhren von Ester in andere Drittländer sowohl im gewogenen Durchschnitt als auch für die einzelnen Warentypen erheblich niedriger waren als die Preise der Ausfuhren in die Gemeinschaft, so dass ohne Verpflichtungen die Preise der Ausfuhren in die Gemeinschaft wahrscheinlich an die Preise der Ausfuhren der entsprechenden Warentypen in andere Drittländer angeglichen würden. Aus diesem Grund wurde der Schluss gezogen, dass in dieser Auslaufüberprüfung die Preise der Ausfuhren von Ester in die Gemeinschaft nicht zur Ermittlung zuverlässiger Ausfuhrpreise im Sinne des Artikels 2 Absatz 8 der Grundverordnung herangezogen werden konnten. Da Ester die betroffene Ware im UZÜ in erheblichen Mengen auf dem Weltmarkt verkaufte, wurde beschlossen, den Ausfuhrpreis auf der Basis der Preise zu ermitteln, die in allen Drittländern für die Typen gezahlt wurden oder zu zahlen waren, die während des Zeitraums des UZÜ in die Gemeinschaft verkauft wurden, in dem die Preisverpflichtung galt. Für den Teil des UZÜ, der auf den Widerruf der Preisverpflichtung folgte, wurde der Ausfuhrpreis anhand der tatsächlich in der Gemeinschaft gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
2.4. Vergleich
(42)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden gemäß Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen für Abweichungen vorgenommen, die die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten. Sofern die entsprechenden Anträge gerechtfertigt und belegt waren, wurden Berichtigungen für Unterschiede bei Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Provisionen, Verpackungs- und Kreditkosten zugestanden.
(43)
Die ausführenden Hersteller beantragten ferner für eine begrenzte Anzahl von Ausfuhrgeschäften eine Berichtigung des Ausfuhrpreises gemäß Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe k der Grundverordnung für die im Rahmen der „Duty-Entitlement-Passbook“-Regelung („DEPB-Regelung“) auf Nachausfuhrbasis entstandenen Vorteile. Im Rahmen dieser Regelung können die bei der Ausfuhr der betroffenen Ware ausgestellten Gutschriften gegen die Einfuhrabgaben beliebiger Waren aufgerechnet oder aber ohne weiteres an andere Unternehmen verkauft werden. Außerdem müssen die eingeführten Waren nicht ausschließlich zur Herstellung der Ausfuhrware verwendet werden. Die Hersteller wiesen nicht nach, dass die Vorteile aus der DEPB-Regelung auf Nachausfuhrbasis die Vergleichbarkeit der Preise beeinflussten, und insbesondere nicht, dass die Abnehmer auf dem Inlandsmarkt wegen der DEPB-Vorteile durchgehend andere Preise zahlten. Daher wurde der Antrag zurückgewiesen.
2.5. Dumpingspanne
(44)
Zur Ermittlung der Dumpingspanne wurde gemäß Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung der gewogene durchschnittliche Normalwert mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis verglichen. Basierten die Ausfuhrpreise auf den Preisen der Ausfuhren in Drittländer, wurden je Warentyp entsprechende cif-Werte errechnet, und zwar auf der Grundlage des Ab-Werk-Preises der Ausfuhren in Drittländer zuzüglich der gewogenen durchschnittlichen Differenz zwischen dem Ab-Werk-Preis und dem cif-Preis der Ausfuhren in die Gemeinschaft.
(45)
Der Vergleich ergab eine Dumpingspanne zwischen 15 % und 25 %. Es sei daran erinnert, dass für Jindal eine negative Dumpingspanne festgestellt wurde (vgl. Randnummer 26).
3. Einfuhrentwicklung im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen
3.1. Ungenutzte Produktionskapazitäten
(46)
Die Kapazitätsreserven aller bekannten indischen Ausführer während des UZÜ betrugen schätzungsweise 32 000 Tonnen. Davon entfielen jedoch ungefähr 25 000 Tonnen auf indische Ausführer, die einem Antidumpingzoll von 0 % unterlagen. Ein Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen dürfte die Ausfuhrpolitik dieser Unternehmen nur geringfügig beeinflussen. Nur etwa 7 000 Tonnen entfielen demnach auf indische Ausführer mit einem Antidumpingzoll über 0 %. Diese Kapazitätsreserve, die im UZÜ ungefähr 30 % des gesamten Einfuhrvolumens der betroffenen Ware aus Indien in die Gemeinschaft und 3 % des Gemeinschaftsverbrauchs entsprach, könnte bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen für Ausfuhren in die Gemeinschaft genutzt werden.
3.2. Anreize zur Umleitung der Verkäufe in die Gemeinschaft
(47)
Ein Typenvergleich ergab, dass für die indischen Ausführer der Stichprobe mit einer Dumpingspanne über 0 % die Preise der Ausfuhren in Drittländer im UZÜ 20 % bis 30 % niedriger waren als die Preise ihrer Ausfuhren in die Gemeinschaft. Die Mengen, die die beiden Ausführer in nicht zur EU gehörende Länder verkauften, machten 80 % bis 90 % ihrer gesamten Ausfuhrverkäufe aus. Es wurde daher die Auffassung vertreten, dass die Preise der Ausfuhren in andere Drittländer als Hinweis auf das im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen anzunehmende Preisniveau der Ausfuhrverkäufe in die Gemeinschaft angesehen werden können.
(48)
Einige der weltweit größten Ausfuhrmärkte für PET-Folien sind durch hohe Zölle geschützt. So unterliegen vor allem Einfuhren von PET-Folien aus Indien in die USA Antidumpingzöllen zwischen 2,32 % und 24,11 % und Ausgleichszöllen, die je nach Ausführer zwischen 9 % und 25,27 % liegen.
3.3. Schlussfolgerung
(49)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass angesichts der Preisniveaus, der Kapazitätsreserven und der beschriebenen Anreize bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen i) ein Anhalten des Dumpings und ii) eine Zunahme des Ausfuhrvolumens in die Gemeinschaft wahrscheinlich sind.
D.2. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER GEMEINSCHAFT
(50)
Vier Gemeinschaftshersteller (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SPA und Toray Plastics Europe) arbeiteten uneingeschränkt an der Untersuchung mit. Im UZÜ entfielen rund 95 % der Gemeinschaftsproduktion auf diese Hersteller. Sie bilden somit den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung.
(51)
Seit der Ausgangsuntersuchung hat sich die Lage der Gemeinschaftsproduktion von PET-Folien verändert. Kodak Industrie, Frankreich, hat seine PET-Folien-Produktion in der Gemeinschaft aufgegeben und 3M hat seine Produktion auf I.T.P. SPA, Italien, übertragen, das seine Produktionsanlagen auf neue und andere Produkte umstellt. Nicht zu vergessen, dass mit dem Beitritt der Tschechischen Republik zur Europäischen Union am 1. Mai 2004 das Unternehmen Fatra a.s. (mit Sitz in der Tschechischen Republik) Teil der Gemeinschaftsproduktion ist.
D.3. LAGE AUF DEM GEMEINSCHAFTSMARKT
1. Gemeinschaftsverbrauch
(52)
Der Gemeinschaftsverbrauch insgesamt wurde anhand der Eurostat-Einfuhrstatistiken, der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in der Gemeinschaft und der Verkäufe anderer Gemeinschaftshersteller ermittelt.
Tabelle 1
Gemeinschaftsverbrauch
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Gegenüber 2003 nahm der Verbrauch im UZÜ um 1 % bzw. mehr als 3 000 Tonnen zu.
2. Einfuhren aus Indien, Brasilien und Israel: Menge, Marktanteil und Einfuhrpreise
(54)
Die Menge der Einfuhren aus Indien in die Gemeinschaft stieg zwischen 2003 und dem UZÜ um 86 %, der Marktanteil vergrößerte sich von 5 % auf 9 %, während die Preise um 12 % fielen. Die Angaben stützen sich auf Eurostat-Statistiken.
Tabelle 2
Einfuhren aus Indien
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003 = 100)
100
127
190
186
Marktanteil
5 %
6 %
10 %
9 %
Preis (EUR/Tonne)
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Nach der Ausweitung der für Einfuhren aus Indien geltenden Antidumpingzölle auf die Einfuhren aus Brasilien und Israel, mit denen, wie unter Randnummer 2 beschrieben, die Maßnahmen umgangen wurden, haben diese beiden Länder ihre Einfuhren deutlich zurückgefahren. Die Preise für PET-Folien mit Ursprung in diesen Ländern schnellten nach Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen um 219 % in die Höhe.
Tabelle 3
Einfuhren aus Brasilien und Israel
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
6 855
5 527
271
419
Index (2003 = 100)
100
91
5
6
Marktanteil
2 %
2 %
0 %
0 %
Preis (EUR/Tonne) Quelle: Eurostat
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass den Ergebnissen dieser Untersuchung zufolge Jindal nicht gedumpt hat und dass für andere Unternehmen (namentlich Flex Industries Limited und Polyplex Corporation Limited) in früheren Untersuchungen ebenfalls kein Dumping festgestellt wurde. In der laufenden Untersuchung werden daher nur gedumpte Einfuhren aus Indien und Einfuhren, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden, berücksichtigt. Wie aus Tabelle 4 ersichtlich, gingen die gedumpten Einfuhren aus Indien sowie die Einfuhren, die Anti-Umgehungszöllen unterlagen, zwischen 2003 und dem UZÜ um 70 % zurück. Dieser Einbruch ist weitgehend auf die Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus Brasilien und Israel zurückzuführen.
Tabelle 4
Einfuhren aus Indien, Brasilien und Israel (insgesamt)
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Menge (in Tonnen)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003 = 100)
100
86
35
27
Marktanteil
4 %
4 %
1 %
1 %
Preis (EUR/Tonne)
1 855
1 852
1 891
1 785
Quelle: Eurostat-Daten und Angaben der Unternehmen.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern
(57)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern stiegen im Bezugszeitraum um 24 % (von rund 62 000 Tonnen im Jahr 2003 auf rund 77 000 Tonnen im UZÜ); gleichzeitig vergrößerte sich der Anteil dieser Einfuhren am Gemeinschaftsmarkt um 5 Prozentpunkte (von 25 % auf 30 %). Die wichtigsten Einfuhrländer waren Südkorea, die Vereinigten Staaten, Thailand und die Vereinigten Arabischen Emirate. Der Durchschnittspreis pro Tonne fiel zwischen 2003 und dem UZÜ um 11 %. Die Angaben stützen sich auf Eurostat-Statistiken.
Tabelle 5
Land
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Südkorea
Einfuhren
(in Tonnen)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Marktanteil
10 %
10 %
9 %
9 %
Preis (EUR/Tonne)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Einfuhren
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003 = 100)
100
128
141
92
Marktanteil
6 %
7 %
8 %
5 %
Preis (EUR/Tonne)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Einfuhren
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003 = 100)
100
228
303
303
Marktanteil
1 %
3 %
3 %
3 %
Preis (EUR/Tonne)
1 742
1 764
1 811
1 758
Vereinigte Arabische Emirate
Einfuhren
(in Tonnen)
1
26
2 478
5 898
Index (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Marktanteil
0 %
1 %
2 %
Preis (EUR/Tonne)
2 872
1 854
1 790
Insgesamt Südkorea, USA, Thailand und Vereinigte Arabische Emirate
Einfuhren
(in Tonnen)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003 = 100)
100
80
100
110
Marktanteil
17 %
20 %
21 %
20 %
Alle Länder außer Indien, Brasilien und Israel
Einfuhren
(in Tonnen)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003 = 100)
100
105
119
124
Marktanteil
25 %
26 %
30 %
30 %
Preis
Gewogener Durchschnittspreis
(EUR/Tonne)
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft
(58)
Gemäß Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beeinflussten.
4.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(59)
Im Bezugszeitraum blieb die Produktionskapazität unverändert bei rund 190 000 Tonnen, während Produktion und Kapazitätsauslastung um 4 % zurückgingen.
Tabelle 6
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Produktion (in Tonnen)
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapazität (in Tonnen)
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapazitätsauslastung
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Lagerbestände
(60)
Die Lagerbestände der betroffenen Ware sanken zwischen 2003 und 2004 von 23 929 Tonnen auf 22 241 Tonnen, wuchsen 2005 wieder an, um im UZÜ auf 21 272 Tonnen zurückzugehen. Der Abbau der Lagerbestände war im Wesentlichen eine Folge des Produktionsrückgangs.
Tabelle 7
Lagerbestände
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Tonnen
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volumen der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft und Marktanteil
(61)
Das vom Wirtschaftszweig der Gemeinschaft an unabhängige Abnehmer auf dem Gemeinschaftsmarkt abgesetzte Volumen ging zwischen 2003 und 2005 um 5 % von 142 755 Tonnen auf 135 956 Tonnen zurück; von 2005 bis zum UZÜ nahmen die Verkäufe wieder leicht zu, erreichten aber nur 98 % des Verkaufsvolumens von 2003. Die Verkäufe an verbundene Unternehmen sind mit 200 bis 300 Tonnen/pro Jahr im Bezugszeitraum zu vernachlässigen. Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft schrumpfte zwischen 2003 und dem UZÜ um 2 Prozentpunkte.
Tabelle 8
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Verkaufsmenge (Tonnen)
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Marktanteil am Gesamtverbrauch
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Verkaufspreise und Kosten
(62)
Die Stückpreise fielen im Bezugszeitraum um 2 %: von 2 891 EUR/Tonne 2003 auf 2 819 EUR/Tonne im UZÜ, gleiches gilt für die Durchschnittskosten pro Tonne, die von 3 216 EUR/Tonne 2003 auf 3 137 EUR/Tonne im UZÜ sanken. Trotz eines massiven Anstiegs der Durchschnittskosten bei den meisten Rohstoffen (aufgrund der Explosion der Ölpreise) wurden die Stückkosten gesenkt. Die Zahlen zeigen, dass der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft keine kostendeckenden Verkaufspreise verlangen konnte, wollte er nicht zu viele Marktanteile verlieren.
Tabelle 9
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Gewogener Durchschnittspreis
(EUR/Tonne)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Gewogene Durchschnittskosten
(EUR/Tonne)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Wachstum
(63)
Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft büßte auf einem leicht wachsenden Markt im Bezugszeitraum Marktanteile ein.
4.6. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
(64)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Gemeinschaft sank von 2003 bis zum UZÜ um 13 %. Obwohl der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 5 % zunahm, gelang es durch Rationalisierungsmaßnahmen die Produktivität je Beschäftigten um 9 % zu steigern. Damit sanken die Arbeitskosten pro Tonne um 4 %.
Tabelle 10
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Beschäftigung
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Löhne (in 1 000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Durchschnittlohn je Beschäftigten
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Löhne je produzierte Tonne (in EUR)
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilität und Kapitalrendite
(65)
Die Rentabilität ist Ausdruck der Gewinne, die mit dem Verkauf der betroffenen Ware in der Gemeinschaft erzielt wurden. Die Kapitalrendite wurde auf der Grundlage der Gesamtkapitalrentabilität berechnet.
(66)
Rentabilität und Kapitalrendite der Verkäufe der betroffenen Ware an unabhängige Abnehmer in der Gemeinschaft blieben im Bezugszeitraum trotz eines schwachen Aufwärtstrends in den Jahren 2004 und 2005 negativ. Im UZÜ waren Rentabilität und Kapitalrendite mit - 11 % bzw. - 3,1 % besonders niedrig, nachdem sie nach 2005 nochmals zurückgegangen waren.
Tabelle 11
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilität
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003=100)
- 100
-77
-68
- 101
Kapitalrendite (RoI)
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Cashflow
(67)
Vor allem im UZÜ nahm der Cashflow eine negative Entwicklung.
Tabelle 12
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Cashflow (in 1 000 EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 13
2003
2004
2005
UZÜ (1.7.2005-30.6.2006)
Investitionen (in 1 000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003=100)
100
83
77
82
(68)
Zwischen 2003 und dem UZÜ sanken die Investitionen in die Produktion von PET-Folien um 18 %. Im UZÜ erhöhte sich der Wert der Investitionen gegenüber den Zahlen von 2005 zwar wieder um 6 %, blieb jedoch unter dem Wert von 2003. Die Untersuchung ergab, dass die Investitionen vor allem der Verbesserung der Produktqualität und der Aufrechterhaltung der Produktionskapazität dienten.
(69)
Das niedrige Investitionsniveau lässt sich weitgehend dadurch erklären, dass die Mutterunternehmen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft offensichtlich nicht in unrentable Tätigkeiten wie die Produktion von PET-Folien in Europa investieren bzw. keine Garantien für solche Investitionen übernehmen wollten.
4.10. Höhe der Dumpingspanne und Erholung von bisherigem Dumping
(70)
Bei der Untersuchung der Höhe der Dumpingspanne wird der Tatsache Rechnung getragen, dass bereits Maßnahmen in Kraft sind, die schädigendes Dumping beseitigen sollen. Die verfügbaren Informationen deuten darauf hin, dass einer der ausführenden Hersteller der Stichprobe nach wie vor gedumpte Ware in die Gemeinschaft einführt. Die Dumpingspanne war zwar hoch, ist aber im UZÜ ohne schwerwiegende Folgen für die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft geblieben, da der Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus Indien und der Einfuhren, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden, lediglich 1 % des Gemeinschaftsverbrauchs ausmachten. Jindal hat sicherlich zur Verschlechterung der Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft beigetragen. Es sei aber auch darauf hingewiesen, dass, auch ohne die Einfuhren von Jindal, der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nicht in der Lage gewesen wäre, sich nach der Einführung von Maßnahmen im Jahr 2001 von früherem Dumping zu erholen, da die Maßnahmen umgangen, entsprechende Gegenmaßnahmen erst Ende 2004 eingeführt und die unzureichenden Preisverpflichtungen erst im vergangenen Jahr widerrufen wurden. Ferner war bekanntlich vor der Einführung der Anti-Umgehungsmaßnahmen und des Widerrufs der Preisverpflichtungen das Volumen der gedumpten Einfuhren aus Indien dreimal so hoch wie im UZÜ.
5. Schlussfolgerung zur Lage auf dem Gemeinschaftsmarkt
(71)
Das Volumen des Gemeinschaftsverbrauchs an PET-Folien stieg um 1 %, während das Absatzvolumen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft um 2 % zurückging.
(72)
Die wirtschaftliche Situation des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft verschlechterte sich im Hinblick auf die meisten Schadensfaktoren: Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung (- 4 %), Verkaufsmenge (- 2 %) und -wert (- 5 %), Marktanteil (- 2 Prsozentpunkte), Cashflow und Rentabilität, Investitionen und Kapitalrendite.
(73)
Die Strukturanpassungen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft in Form von Arbeitsplatzabbau, Kostensenkungen und einer Steigerung der Produktivität je Beschäftigten konnten den Anstieg der Rohstoffpreise im Bezugszeitraum nicht ausgleichen. Die Produktionskosten lagen über den Verkaufspreisen. Hinzu kamen die niedrigen Preise der gedumpten Einfuhren aus Indien und der Einfuhren aus anderen Ländern, mit denen die Antidumpingmaßnahmen umgangen wurden. Der Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft wurde aber auch teilweise durch die Einfuhren von Jindal verursacht, die zwar im UZÜ nicht gedumpt waren, auf die aber rund 90 % der gesamten Einfuhren von PET-Folien aus Indien entfielen.
(74)
Wie die obigen Ausführungen zeigen, befindet sich der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft nach wie vor in einer prekären Lage und eine Zunahme der gedumpten Einfuhren würde aller Wahrscheinlichkeit nach diese Lage noch verschlimmern.
D.4. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(75)
Wie bereits gesagt, ist die Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft nach wie vor schwierig. Sollten die Antidumpingmaßnahmen außer Kraft treten, werden die gedumpten Einfuhren stark zunehmen. Unter Randnummer 46 wurde bereits darauf hingewiesen, dass die indischen Ausführer, die bereits Antidumpingzöllen unterliegen, ihr Ausfuhrvolumen noch beträchtlich erhöhen können und wie unter Randnummer 48 erwähnt, sind einige der weltweit größten Ausfuhrmärkte für PET-Folien, insbesondere die USA, durch hohe Zölle geschützt.
(76)
Bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingmaßnahmen könnten die gedumpten Einfuhren aus Indien die Preise auf dem Gemeinschaftsmarkt stark unter Druck setzen. Ein erneutes Auftreten der Schädigung wäre daher sehr wahrscheinlich.
(77)
Müsste der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft eine weitere Zunahme der Einfuhren aus Indien zu gedumpten Preisen hinnehmen, würde dies in Anbetracht der geschilderten Umstände seine finanzielle Lage weiter verschlechtern. Daher wird der Schluss gezogen, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber Indien der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft aller Wahrscheinlichkeit nach erneut geschädigt würde.
D.5. GEMEINSCHAFTSINTERESSE
(78)
Gemäß Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft insgesamt zuwiderliefe.
(79)
Dabei wurden, wie in Artikel 21 der Grundverordnung vorgeschrieben, alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
(80)
Es sei daran erinnert, dass den Ergebnissen der Ausgangsuntersuchung zufolge die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Gemeinschaft nicht zuwiderlief. Da es sich bei dieser Untersuchung um eine Überprüfung handelt und somit eine Situation analysiert wurde, in der bereits Antidumpingmaßnahmen galten, ist es ferner möglich zu bewerten, inwieweit die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien über Gebühr beeinträchtigt haben.
(81)
Es wurde daher geprüft, ob trotz der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass in diesem besonderen Fall die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Gemeinschaftsinteresse zuwiderliefe.
(82)
Um die voraussichtlichen Auswirkungen einer Einführung von Maßnahmen oder eines Verzichts auf Maßnahmen zu bewerten, holte die Kommission Informationen von allen Parteien ein, die bekanntermaßen betroffen waren oder sich selbst bei der Kommission gemeldet hatten. Dementsprechend schickte sie Fragebogen an den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft, an neun unabhängige Einführer und an 23 Verwender. Darüber hinaus nahm die Kommission Kontakt zu allen bekannten Gemeinschaftsherstellern auf, die die für die Einstufung als mitarbeitendes Unternehmen verlangten Informationen nicht vorgelegt hatten, um grundlegende Angaben über ihre Produktion und ihre Verkäufe einzuholen.
1. Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft
(83)
Bekanntlich ist der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft weiterhin gefährdet (vgl. Randnummern 58 bis 74).
(84)
Die Fortsetzung von Maßnahmen dürfte die Verzerrung des Marktes und den Druck auf die Preise verringern. Die Maßnahmen würden den Wirtschaftszweig der Gemeinschaft in die Lage versetzen, sein Absatzvolumen zumindest aufrechtzuerhalten und von Größenvorteilen zu profitieren.
(85)
Sollten hingegen die Antidumpingmaßnahmen außer Kraft treten, wird sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft wahrscheinlich nicht bessern, und sich unter Umständen sogar noch weiter verschlechtern. Der Wirtschaftszweig der Gemeinschaft leidet besonders unter Einnahmenverlusten aufgrund gedrückter Preise und rückläufiger Marktanteile.
(86)
Deshalb läge die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen im Interesse des Wirtschaftszweigs der Gemeinschaft.
2. Auswirkungen auf Einführer und Verwender
(87)
Lediglich ein Einführer/Verwender und vier Verwender arbeiteten bei der Untersuchung mit und übermittelten vollständige Fragebogenantworten. Auf sie entfallen 16,3 % des gesamten Gemeinschaftsverbrauchs an PET-Folien; ihren Angaben zufolge dürfte sich eine Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen nicht wesentlich auf ihre Unternehmen auswirken.
3. Schlussfolgerung zum Interesse der Gemeinschaft
(88)
Aus dem oben Gesagten ergibt sich, dass die Einführung von Maßnahmen keine bzw. keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Lage der Verwender und Einführer der betroffenen Ware hätte.
(89)
Daher wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe des Gemeinschaftsinteresses gegen eine Fortsetzung der Antidumpingmaßnahmen sprechen.
E. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(90)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen. Es wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt.
(91)
Ausgehend von den vorgenannten Tatsachen und Erwägungen wird der Schluss gezogen, dass die auf Jindal beschränkte teilweise Interimsüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 3 der Grundverordnung eingestellt und der infolge der Ausgangsuntersuchung eingeführte Antidumpingzoll von 0 % auf Einfuhren von PET-Folien, die von Jindal hergestellt und in die Europäische Gemeinschaft ausgeführt wurden, aufrechterhalten werden sollten.
(92)
In Bezug auf die Auslaufüberprüfung gemäß Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung sollten angesichts der getroffenen Feststellungen die Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von PET-Folien mit Ursprung in Indien aufrechterhalten werden -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Die teilweise Interimsüberprüfung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET) mit Ursprung unter anderem in Indien, die gemeinhin unter den KN-Codes ex39206219 und ex39206290 eingereiht werden, wird, soweit sie den indischen ausführenden Hersteller Jindal Poly Films Limited betrifft, eingestellt.
Artikel 2
(1) Auf die Einfuhren von Folien aus Polyethylenterephthalat (PET), mit Ursprung in Indien, die unter den KN-Codes ex39206219 (TARIC-Codes 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 und 3920621994) und ex39206290 (TARIC-Codes 3920629033 und 3920629094 eingereiht werden, wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt.
(2) Für die von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Zollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt:
Unternehmen
Endgültiger Zoll
(%)
TARIC-Zusatzcode
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
Neu-Delhi 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
Neu-Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
Neu-Delhi 110-02
Indien
3,5
A753
Alle übrigen Unternehmen
17,3
A999
(3) Legt eine Partei der Kommission hinreichende Beweise dafür vor,
-
dass sie die in Absatz 1 beschriebenen Waren in den Zeiträumen vom 1. April 1999 bis zum 31. März 2000 und vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006 nicht ausgeführt hat,
-
dass sie mit keinem Ausführer oder Hersteller, der den mit der Verordnung (EG) Nr. 366/2006 eingeführten Maßnahmen unterliegt, verbunden ist und
-
dass sie die betroffene Ware nach dem Zeitraum vom 1. Juli 2005 bis zum 30. Juni 2006 tatsächlich in die Gemeinschaft ausgeführt hat oder dass sie eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer erheblichen Warenmenge in die Gemeinschaft eingegangen ist,
kann der Rat auf Vorschlag der Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses mit einfacher Mehrheit Absatz 2 ändern und jene Partei in die Liste der den Antidumpingmaßnahmen unterliegenden Unternehmen in der Tabelle in Absatz 2 aufnehmen; der für die betreffende Partei geltende endgültige Antidumpingzoll ist der gewogene Durchschnittszoll von 3,5 %.
(4) Der in Absatz 2 genannte endgültige residuale Antidumpingzoll auf die Einfuhren aus Indien wird auf die aus Brasilien und Israel versandten Einfuhren derselben Ware, ob als Ursprungserzeugnisse Brasiliens oder Israels angemeldet oder nicht, (TARIC-Codes 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) ausgeweitet, mit Ausnahme der Waren, die von folgenden Unternehmen hergestellt werden:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Bundesstaat Pernambuco, Brasilien, (TARIC-Zusatzcode A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel, (TARIC-Zusatzcode A570),
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel, (TARIC-Zusatzcode A691).
(5) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Luxemburg am 30. Oktober 2007.