ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. června 2006
o některých přechodných opatřeních týkajících se vysoce patogenní influenzy ptáků u drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí ve Společenství
(oznámeno pod číslem K(2006) 2402)
(Text s významem pro EHP)
(2006/416/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na směrnici Rady 2005/94/ES ze dne 20. prosince 2005 o opatřeních Společenství pro tlumení influenzy ptáků a o zrušení směrnice 92/40/EHS (1), a zejména na čl. 66 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Influenza ptáků je závažná, vysoce nakažlivá nákaza drůbeže a jiných ptáků a je způsobována různými druhy virů patřících do velké čeledi zvané Influenzaviridae. Viry influenzy ptáků se rovněž mohou přenést na savce včetně člověka, k přenosu obvykle dochází po přímém styku s nakaženými ptáky. Ze stávajících poznatků vyplývá, že riziko, které představují nízkopatogenní viry influenzy ptáků, je nižší než riziko představované vysoce patogenními viry influenzy ptáků vzniklými mutací některých nízkopatogenních virů influenzy ptáků.
(2)
Směrnice Rady 92/40/EHS ze dne 19. května 1992, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků (2), stanovila opatření Společenství pro tlumení influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků, aby se zajistila ochrana zdraví zvířat a podnítil rozvoj drůbežářského odvětví.
(3)
Opatření stanovená směrnicí 92/40/EHS byla zásadním způsobem přehodnocena ve světle nejnovějších vědeckých poznatků o riziku, které influenza ptáků představuje pro zdraví zvířat a lidí, vývoje nových laboratorních testů a očkovacích látek a zkušeností získaných během nedávných výskytů této nákazy ve Společenství, jakož i ve třetích zemích. S ohledem na toto přehodnocení byla směrnice 92/40/EHS zrušena a nahrazena směrnicí 2005/94/ES. Podle směrnice 2005/94/ES musejí členské státy do 1. července 2007 provést ustanovení uvedené směrnice do svých vnitrostátních právních předpisů.
(4)
Vzhledem k současné světové nákazové situaci související s influenzou ptáků je do doby, než členské státy provedou směrnici 2005/94/ES, nutné stanovit přechodná opatření, která se uplatní v hospodářstvích, kde u drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí existuje podezření na vznik ohniska influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků nebo kde byl vznik ohniska potvrzen.
(5)
Přechodná opatření stanovená tímto rozhodnutím by měla členským státům umožnit, aby přiměřeným a pružným způsobem přijaly opatření pro tlumení nákazy a současně zohlednily různé úrovně rizika, které představují různé kmeny viru, pravděpodobný sociální a hospodářský dopad daných opatření na zemědělské odvětví a další dotčená odvětví, a zároveň zajistily, že jsou opatření přijatá pro každý konkrétní případ co nejvhodnější.
(6)
V zájmu soudržnosti a jasnosti právních předpisů Společenství by přechodná opatření, která budou stanovena tímto rozhodnutím, měla zohledňovat opatření pro tlumení nákazy stanovená směrnicí 2005/94/ES, a definice stanovené v uvedené směrnici se vztahují také na toto rozhodnutí.
(7)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto rozhodnutím stanoví určitá přechodná opatření, která mají být přijata členskými státy, kde u drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí existuje podezření na vznik ohniska influenzy ptáků způsobované vysoce patogenními viry influenzy ptáků nebo kde byl vznik ohniska potvrzen.
2. Aniž jsou dotčena opatření, která se mají v souladu se směrnicí 92/40/EHS použít v hospodářstvích, ochranných pásmech a pásmech dozoru, uplatní se opatření stanovená tímto rozhodnutím v těch členských státech, které dosud v plném rozsahu neprovedly ustanovení směrnice 2005/94/ES, jichž se týká toto rozhodnutí.
Článek 2
Oznamování
1. Členské státy zajistí, aby výskyt a podezření na výskyt vysoce patogenní influenzy ptáků byly povinně a okamžitě oznámeny příslušnému orgánu.
2. Členské státy oznámí výsledky dozoru nad vysoce patogenní inluenzou ptáků prováděného u savců a neprodleně informují Komisi o kladných výsledcích tohoto dozoru.
Článek 3
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích, při podezření na vznik ohniska
1. V případě podezření na vznik ohniska zahájí příslušný orgán neprodleně šetření s cílem potvrdit nebo vyloučit přítomnost influenzy ptáků a uvalí na dané hospodářství úřední dozor.
Příslušný orgán také zajistí, aby byla dodržena opatření stanovená v odstavcích 2 a 3.
2. Příslušný orgán zajistí, aby se v hospodářství použila tato opatření:
a)
drůbež, jiné ptactvo chované v zajetí a všechny domácí druhy savců jsou spočteny nebo případně proveden odhad jejich počtu podle typu drůbeže nebo druhů jiného ptactva chovaného v zajetí;
b)
je sestaven seznam uvádějící přibližný počet již nemocných, mrtvých nebo pravděpodobně infikovaných kusů drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a všech domácích druhů savců ve všech kategoriích v hospodářství; tento seznam se aktualizuje každý den s ohledem na počet kusů vylíhnutých, narozených a uhynulých v průběhu období, kdy trvá podezření na vznik ohniska nákazy, a na vyžádání musí být poskytnut příslušnému orgánu;
c)
veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí jsou umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovanými v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky.
d)
zákaz pohybu drůbeže nebo jiných ptáků chovaných v zajetí do hospodářství nebo z hospodářství;
e)
hospodářství nesmí bez povolení příslušného orgánu opustit žádné kadávery drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, maso drůbeže, včetně drobů („drůbeží maso“), krmivo pro drůbež („krmivo“), nástroje, materiál, odpad, trus, hnůj drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí („hnůj“), kejda, použitá podestýlka ani cokoli jiného, co může přispět k přenosu influenzy ptáků, přičemž musí být dodržena všechna opatření pro biologickou bezpečnost s ohledem na minimalizaci rizika šíření influenzy ptáků;
f)
hospodářství nesmí opustit žádná vejce;
g)
pohyb osob, domácích druhů savců, vozidel a zařízení z nebo do daného hospodářství podléhá podmínkám příslušného orgánu a schválení příslušným orgánem;
h)
ve vstupních a výstupních částech budov, v nichž se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, jakož i v celém hospodářství, se použijí vhodné dezinfekční prostředky v souladu s pokyny příslušného orgánu.
3. Příslušný orgán zajistí, aby bylo provedeno epidemiologické šetření.
4. Bez ohledu na odstavec 1 může příslušný orgán stanovit odběr vzorků v jiných případech. Za těchto okolností může příslušný orgán postupovat, aniž by přijal některá nebo všechna opatření uvedená odstavci 2.
Článek 4
Odchylky od určitých opatření, která se mají použít v hospodářstvích při podezření na podezření na vznik ohniska
1. Příslušný orgán může udělit odchylky od opatření stanovených v čl. 3 odst. 2 písm. c) až e) na základě posouzení rizik a s ohledem na přijatá bezpečnostní opatření a místo určení, kam mají být ptáci a produkty přemístěni.
2. Příslušný orgán může rovněž udělit odchylku od opatření uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. h) v případě, kdy jiní ptáci chovaní v zajetí jsou drženi v nekomerčních hospodářstvích.
3. S odkazem na čl. 3 odst. 2 písm. f) může příslušný orgán udělit povolení zaslání vajec:
a)
přímo do zařízení určeného k výrobě vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 (3), kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (4); pokud příslušný orgán toto povolení vydá, vztahují se na ně podmínky stanovené v příloze III směrnice 2005/94/ES; nebo
b)
za účelem neškodného odstranění.
Článek 5
Doba trvání opatření, která se mají použít v hospodářstvích při podezření na vznik ohniska
Opatření stanovená v článku 3, která se mají použít v hospodářstvích v případě podezření na vzplanutí nákazy, lze zrušit teprve tehdy, když se příslušný orgán ujistil, že podezření na influenzu ptáků v hospodářství je vyloučeno.
Článek 6
Další opatření na základě epidemiologického šetření
1. Na základě předběžných výsledků epidemiologického šetření může příslušný orgán použít opatření stanovená v odstavcích 2, 3 a 4, zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže.
2. Může být zavedeno dočasné omezení pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí a vajec a pohybu vozidel používaných v drůbežářském odvětví ve vymezené oblasti nebo v celém členském státě.
Toto omezení může být rozšířeno na pohyb domácích druhů savců, ale v takovém případě nesmí trvat déle než 72 hodin, není-li odůvodněno.
3. Na hospodářství lze použít opatření stanovená v článku 7.
Dovolují-li to však podmínky, mohou být tato opatření omezena na drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí s podezřením na infekci a na příslušné produkční jednotky.
Z drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí se po usmrcení odeberou vzorky, aby mohlo být podezření na vznik ohniska buď potvrzeno, nebo vyloučeno.
4. Kolem hospodářství může být vyhrazeno dočasné kontrolní pásmo a v případě potřeby se použijí na hospodářství nacházející se v tomto pásmu některá nebo všechna opatření stanovená v čl. 3 odst. 2.
Článek 7
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích při potvrzení vzniku ohniska
1. Při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků příslušný orgán zajistí, aby se použila opatření stanovená v čl. 3 odst. 2 a 3 a odstavcích 2 až 9 tohoto článku.
2. Veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí v hospodářství jsou neprodleně usmrceny pod úředním dohledem. Usmrcení se provádí tak, aby se zamezilo rozšíření influenzy ptáků, zejména během přepravy.
Na základě posouzení rizik dalšího rozšíření influenzy ptáků může však být členským státům udělena odchylka ve vztahu k určitým druhům drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, které nemusí být usmrceny.
Příslušný orgán může přijmout patřičná opatření k omezení možného rozšíření influenzy ptáků na jakékoli volně žijící ptáky v hospodářství.
3. Všechny kadávery a vejce v hospodářství se neškodným způsobem odstraní pod úředním dohledem.
4. Drůbež již vylíhnutá z vajec sebraných v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení vysoce patogenní influenzy ptáků do hospodářství a dnem použití opatření stanovených v čl. 3 odst. 2 je podrobena úřednímu dohledu a jsou provedena šetření.
5. Maso drůbeže poražené v hospodářství během období mezi pravděpodobným dnem zavlečení vysoce patogenní influenzy ptáků do hospodářství a dnem použití opatření podle čl. 3 odst. 2 a vejce sebraná v hospodářství ve stejném období musí být, nakolik je možné, vyhledány a neškodným způsobem odstraněny pod úředním dohledem.
6. Všechny látky a odpad, které by mohly být kontaminovány, například krmivo, se zničí nebo ošetří tak, aby bylo zajištěno zničení viru influenzy ptáků v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
7. Po neškodném odstranění kadáverů jsou budovy používané k chovu, pastviny nebo půda, které by mohly být kontaminovány, a vozidla používaná k přepravě drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, masa, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, podle pokynů úředního veterinárního lékaře podrobeny očistě a dezinfekci.
8. Je zakázán veškerý pohyb jiného ptactva chovaného v zajetí nebo domácích savců do hospodářství nebo z hospodářství bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na domácí druhy savců, kteří mají přístup pouze do obytných prostor.
9. V případě vzniku primárního ohniska je izolát viru podroben laboratorním testům, aby mohl být určen genetický podtyp. Tento izolát viru musí být co nejdříve předán referenční laboratoři Společenství uvedené v čl. 51 odst. 1 směrnice 2005/94/ES.
Článek 8
Odchylky týkající se určitých hospodářství
1. Příslušný orgán může přiznat odchylky od opatření stanovených v čl. 7 odst. 2 prvním pododstavci v případě vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v nekomerčním hospodářství, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, přírodní rezervaci, oploceném prostoru, kde je chována drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohrožených druhů nebo úředně registrovaných vzácných plemen drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, neohrozí-li tyto odchylky tlumení nákazy.
2. Příslušný orgán zajistí, aby v případě udělení odchylky podle odstavce 1 drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, jichž se odchylka týká:
a)
byly umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky;
b)
byly podrobeny dalšímu dozoru a testování v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře a nebyly přemístěny, dokud laboratorní testy neukážou, že již nepředstavují významné riziko dalšího rozšíření vysoce patogenní influenzy ptáků; a
c)
nebyly přemístěny ze svého hospodářství původu, s výjimkou převozu za účelem porážky nebo převozu do jiného hospodářství:
i)
nacházejícího se ve stejném členském státě, v souladu s pokyny příslušného orgánu; nebo
ii)
v jiném členském státě, vyslovil-li členský stát určení s převozem souhlas.
3. Bez ohledu na zákaz přemísťování drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí podle odst. 2 písm. b) může příslušný orgán na základě posouzení rizik a při uplatnění opatření pro biologickou bezpečnost povolit přepravu drůbeže či ptactva, které nelze v hospodářstvích původu umístit ve vhodných budovách a držet pod dozorem, do určeného hospodářství ve stejném členském státě, v němž budou pod úředním dozorem podrobeny dalšímu sledování a testům; a to v případě, že takové povolení neohrozí tlumení nákazy.
4. Příslušný orgán může udělit odchylky od opatření stanovených v čl. 7 odst. 5 týkající se vajec, která mají být zaslána přímo do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení (ES) č. 853/2004, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004.
5. Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o všech odchylkách udělených na základě tohoto ustanovení.
Článek 9
Opatření, která se mají použít při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v samostatných produkčních jednotkách
V případě vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků v hospodářství, které je tvořeno dvěma nebo více samostatnými produkčními jednotkami, může příslušný orgán udělit odchylky z opatření uvedených v čl. 7 odst. 2 prvním pododstavci pro produkční jednotky, v nichž se chová drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí, u kterých neexistuje podezření na vysoce patogenní influenzu ptáků, pokud tyto odchylky neohrozí tlumení nákazy.
Takové odchylky se přiznávají pouze v případě dvou nebo více samostatných produkčních jednotek, u nichž se úřední veterinární lékař s ohledem na strukturu, velikost, provoz, typ budovy, krmení, zdroj vody, vybavení, zaměstnance a návštěvníky hospodářství ujistil, že jsou naprosto odděleny od dalších produkčních jednotek, pokud jde o umístění a každodenní ošetřování drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, které jsou v těchto produkčních jednotkách chovány.
Členské státy informují Komisi a ostatní členské státy o všech odchylkách udělených na základě tohoto ustanovení.
Článek 10
Opatření, která se mají použít v kontaktních hospodářstvích
1. Na základě epidemiologického šetření příslušný orgán rozhodne, zda má být určité hospodářství považováno za kontaktní hospodářství.
Příslušný orgán zajistí, aby na kontaktní hospodářství byla použita opatření stanovená v čl. 3 odst. 2, dokud nebude přítomnost vysoce patogenní influenzy ptáků vyloučena.
2. Na základě epidemiologického šetření může příslušný orgán použít na kontaktní hospodářství opatření stanovená v článku 7, a to zejména tehdy, nachází-li se hospodářství v oblasti s vysokou hustotou výskytu drůbeže.
Hlavní kritéria, k nimž je třeba přihlédnout při použití opatření stanovených v článku 7 v kontaktních hospodářstvích, jsou stanovena v příloze IV směrnice 2005/94/ES.
3. Příslušný orgán zajistí, aby byly odebrány vzorky drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí po jejich usmrcení za účelem potvrdit nebo vyloučit přítomnost viru vysoce patogenní influenzy ptáků v těchto kontaktních hospodářstvích.
4. Příslušný orgán zajistí, aby v jakémkoli hospodářství, kde je usmrcena a odstraněna drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí a kde je následně potvrzena influenza ptáků, byly budovy a jakákoli zařízení, které by mohly být kontaminovány, a vozidla používaná k přepravě drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, masa, krmiva, hnoje, kejdy, podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, která by mohly být kontaminovány, podle pokynů úředního veterinárního lékaře podrobeny očistě a dezinfekci.
Článek 11
Vymezení ochranných pásem, pásem dozoru a dalších uzavřených pásmem při vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků
1. Bezprostředně po vzniku ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků příslušný orgán vyhradí:
a)
kolem hospodářství ochranné pásmo o poloměru nejméně tří kilometrů;
b)
kolem hospodářství pásmo dozoru o poloměru nejméně deseti kilometrů, jehož součástí je ochranné pásmo.
2. Pokud je potvrzen vznik ohniska vysoce patogenní influenzy ptáků u jiného ptactva chovaného v zajetí v nekomerčním hospodářství, cirkusu, zoologické zahradě, obchodě se zvířaty v zájmovém chovu, přírodní rezervaci, oploceném prostoru, kde je jiné ptactvo chované v zajetí chováno pro vědecké účely nebo účely související se zachováním ohrožených druhů nebo úředně registrovaných vzácných plemen ptactva chovaného v zajetí jiného než drůbež, může příslušný orgán na základě posouzení rizik přiznat v nezbytném rozsahu odchylky od ustanovení článků 11 až 26 týkajících se vyhrazení ochranných pásem a pásem dozoru a opatření, která v nich mají být použita, neohrozí-li tyto odchylky tlumení nákazy.
3. Při vyhrazování ochranných pásem a pásem dozoru podle odstavce 1 zohlední příslušný orgán přinejmenším tato kritéria:
a)
epidemiologické šetření;
b)
zeměpisnou situaci, zejména přirozené hranice;
c)
polohu a blízkost hospodářství a odhadovaný počet drůbeže;
d)
obvyklý pohyb drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí a obchod s nimi;
e)
dostupná zařízení a lidské zdroje potřebné pro kontrolu každého pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, jejich mrtvých těl, hnoje, steliva nebo použité podestýlky v ochranném pásmu a pásmu dozoru, zejména tehdy, musí-li dojít k převozu drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, určených k usmrcení a neškodnému odstranění, z jejich hospodářství původu.
4. Příslušný orgán může vymezit další uzavřená pásma kolem nebo v sousedství ochranného pásma a pásma dozoru, s ohledem na kritéria stanovená v odstavci 3.
5. Nacházejí-li se ochranná pásma, pásma dozoru nebo další uzavřená pásma na území více členských států, spolupracují na vyhrazení těchto pásem příslušné orgány těchto členských států.
Článek 12
Opatření, která se mají použít v ochranných pásmech a pásmech dozoru
1. Příslušný orgán zajistí, aby se v ochranných pásmech a pásmech dozoru použila tato opatření:
a)
jsou zavedena opatření umožňující vysledovat vše, co by mohlo šířit virus influenzy ptáků, včetně drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, masa, vajec, kadáverů, krmiva, podestýlky, lidí, kteří byli v kontaktu s infikovanou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, nebo vozidel, která mají vazbu na drůbežářské odvětví;
b)
držitelé jsou povinni poskytnout příslušnému orgánu na vyžádání veškeré související informace o drůbeži nebo jiném ptactvu chovaném v zajetí a vejcích vstupujících do hospodářství nebo z něj vystupujících.
2. Příslušný orgán přijme všechna přiměřená opatření s cílem zajistit, aby všechny osoby v ochranném pásmu a v pásmu dozoru, jichž se dotyčná omezení týkají, byly o platných omezeních plně informovány.
Tyto informace mohou být sděleny prostřednictvím výstražných oznámení, sdělovacích prostředků, jako je tisk a televize, nebo jakýmkoli jiným vhodným způsobem.
3. Na základě epidemiologických informací nebo jiného důkazu může příslušný orgán zavést preventivní eradikační program, včetně preventivní porážky nebo usmrcení drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí v rizikových hospodářstvích a oblastech.
4. Členské státy, které přijmou opatření stanovená v odstavci 3, o tom neprodleně informují Komisi.
Článek 13
Soupis hospodářství a kontroly úředního veterinárního lékaře a dozor
Příslušný orgán zajistí, aby se v ochranných pásmech použila tato opatření:
a)
co nejdříve je pořízen soupis všech hospodářství;
b)
úřední veterinární lékař provede ve všech komerčních hospodářstvích co nejdříve kontrolu za účelem klinického vyšetření drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí a v případě potřeby odběr vzorků pro laboratorní testy v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře; o těchto kontrolách a nálezech se vedou záznamy; před zrušením ochranného pásma zkontroluje úřední veterinární lékař nekomerční hospodářství;
c)
neprodleně je zaveden dodatečný dozor v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře za účelem odhalení případného dalšího šíření influenzy ptáků v hospodářstvích nacházejících se v ochranném pásmu.
Článek 14
Opatření, která se mají použít v hospodářstvích v ochranných pásmech
Příslušný orgán zajistí, aby se v hospodářstvích v ochranných pásmech použila tato opatření:
a)
veškerá drůbež a jiné ptactvo chované v zajetí jsou umístěny uvnitř budovy hospodářství, ve kterém jsou chovány, a tam drženy. V případě, že to není proveditelné, nebo pokud jsou ohroženy dobré životní podmínky zvířat, jsou uzavřeny v nějakém jiném místě ve stejném hospodářství tak, aby nepřišly do styku s jinou drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí z jiných hospodářství. Přijmou se veškerá přiměřená opatření, aby byl minimalizován jejich kontakt s volně žijícími ptáky.
b)
kadávery jsou co nejdříve neškodným způsobem odstraněny;
c)
vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, masa, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, se podle pokynů úředního veterinárního lékaře očistí a podrobí dezinfekci;
d)
všechny části vozidel používaných zaměstnanci nebo jinými osobami, které vstupují nebo opouštějí hospodářství a které by mohly být kontaminovány, se podle pokynů úředního veterinárního lékaře očistí a podrobí dezinfekci;
e)
zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiné ptactva chovaného v zajetí nebo domácích druhů savců do hospodářství nebo z hospodářství bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na savce mající přístup pouze do obytných prostor těchto hospodářství, v nichž:
i)
nemají žádný kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, které jsou chovány v tomto hospodářství, a
ii)
nemají přístup k žádným klecím nebo prostorám, ve kterých jsou taková drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí chovány;
f)
každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství jsou okamžitě oznámeny příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření podle pokynů úředního veterinárního lékaře;
g)
každá osoba vstupující do hospodářství nebo jej opouštějící dodržuje vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
h)
držitel vede evidenci všech osob, které navštívily hospodářství, s výjimkou obytných částí, aby usnadnil dozor nad nákazou a její tlumení, a tuto evidenci musí na vyžádání poskytnout příslušnému orgánu. Tato evidence nemusí být vedena v případě, kdy se jedná o návštěvníky zařízení, jako jsou zoologické zahrady a přírodní rezervace, pokud tito návštěvníci nemají přístup k prostorám, kde jsou chováni ptáci.
Článek 15
Zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky, hnoje nebo kejdy z hospodářství
Příslušný orgán zajistí, aby bylo zakázáno odstraňovat nebo rozmetat bez jím vydaného povolení použitou podestýlku, hnůj nebo kejdu z hospodářství v ochranných pásmech. Za použití opatření pro biologickou bezpečnost však může být povolen převoz hnoje nebo kejdy z hospodářství do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění pro následné ošetření s cílem zničit případné přítomné viry influenzy ptáků v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 (5).
Článek 16
Výstavy, trhy nebo jiné akce a zazvěření
Příslušný orgán zajistí, aby bylo v ochranných pásmech zakázáno pořádat výstavy, trhy, přehlídky nebo jiné akce, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí.
Příslušný orgán zajistí, aby v ochranných pásmech nebyla vypouštěna drůbež ani jiné ptactvo chované v zajetí za účelem zazvěření.
Článek 17
Zákaz pohybu a přepravy drůbeže, vajec, drůbežího masa a kadáverů
1. Příslušný orgán zajistí, aby byl v ochranných pásmech zakázán pohyb a přeprava drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat, vajec a kadáverů z hospodářství po silnicích, s výjimkou soukromých přístupových silničních komunikací k hospodářstvím, nebo po železnici.
2. Příslušný orgán zajistí, aby přeprava drůbežího masa z jatek, masokombinátů a chladíren byla zakázána, ledaže se jednalo o maso:
a)
z drůbeže, která pocházela z hospodářství nacházejícího se mimo ochranné pásmo, a skladované a přepravované odděleně od masa z drůbeže pocházející z hospodářství uvnitř ochranného pásma; nebo
b)
vyprodukované dne, jenž předchází nejméně 21 dní odhadovanému dni vzniku prvotní infekce v hospodářství v ochranném pásmu a počínaje tímto dnem výroby skladované a přepravované odděleně od takového masa vyrobeného po uvedeném dni.
3. Zákazy v odstavcích 1 a 2 se však nevztahují na tranzit přes ochranné pásmo po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky.
Článek 18
Odchylky pro přímou přepravu drůbeže za účelem její okamžité porážky a převoz nebo ošetřování drůbežího masa
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z hospodářství v ochranném pásmu na určená jatka za účelem její okamžité porážky, a to za těchto podmínek:
a)
úřední veterinární lékař provedl klinické vyšetření drůbeže v hospodářství původu do 24 hodin před posláním na porážku;
b)
v případě potřeby byly u drůbeže v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního, jejichž výsledky byly příznivé;
c)
drůbež je přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
příslušný orgán odpovědný za určená jatka byl informován souhlasí s přijetím drůbeže a následně potvrdí porážku orgánu příslušnému pro odeslání;
e)
drůbež z ochranného pásma je držena odděleně od jiné drůbeže a je poražena odděleně nebo v jiných hodinách než jiná drůbež, nejlépe na konci pracovního dne; před porážkou jiné drůbeže se provede následná očista a dezinfekce;
f)
úřední veterinární lékař zajistí provedení podrobné vyšetření drůbeže na určených jatkách při doručení této drůbeže a po její porážce;
g)
maso se nestane součástí obchodu uvnitř Společenství nebo mezinárodního obchodu a bude nést zvláštní označení zdravotní nezávadnosti pro čerstvé maso podle přílohy II směrnice Rady 2002/99/ES (6);
h)
maso je získáno, porcováno, přepravováno a skladováno odděleně od masa určeného pro obchod uvnitř Společenství a mezinárodní obchod a je použito takovým způsobem, aby se předešlo jeho zařazení mezi masné výrobky určené pro obchod uvnitř Společenství nebo pro mezinárodní obchod, pokud nebylo podrobeno ošetření podle přílohy III směrnice 2002/99/ES.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z oblasti mimo ochranné pásmo na určená jatka uvnitř ochranného pásma za účelem její okamžité porážky a následný převoz masa získaného z takové drůbeže, a to za těchto podmínek:
a)
příslušný orgán odpovědný za určená jatka byl informován a souhlasí s přijetím drůbeže a následně potvrdí porážku orgánu příslušnému pro odeslání;
b)
drůbež je držena odděleně od jiné drůbeže pocházející z ochranného pásma a poražena odděleně nebo v jiných hodinách než jiná drůbež;
c)
získané drůbeží maso je porcováno, přepravováno a skladováno odděleně od drůbežího masa získaného z jiné drůbeže pocházející z ochranného pásma;
d)
vedlejší produkty jsou neškodným způsobem odstraněny.
Článek 19
Odchylky pro přímou přepravu jednodenních kuřat
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat pocházejících z hospodářství uvnitř ochranného pásma do hospodářství nebo do haly tomto hospodářství ve stejném členském státě, nacházející se nejlépe mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru, a to za těchto podmínek:
a)
jednodenní kuřata jsou přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
b)
během přepravy a v hospodářství určení jsou uplatněna příslušná opatření pro biologickou bezpečnost;
c)
na hospodářství určení je od okamžiku doručení jednodenních kuřat uvalen úřední dozor;
d)
v případě, že je drůbež přemístěna mimo ochranné pásmo nebo pásmo dozoru, zůstane v hospodářství určení nejméně 21 dní.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu jednodenních kuřat vylíhnutých z vajec pocházejících z hospodářství nacházejících se mimo ochranná pásma a pásma dozoru do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě, nacházejícího se nejlépe mimo ochranná pásma a pásma dozoru, pokud může líheň, ze které byla kuřata odeslána, zaručit svými logistickými postupy a hygienickými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech, která mají proto odlišný nákazový status.
Článek 20
Odchylky pro přímou přepravu kuřic před snáškou
Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu kuřic do hospodářství nebo do haly tohoto hospodářství nejlépe v ochranném pásmu nebo pásmu dozoru, kde se nenachází žádná jiná drůbež, a to za těchto podmínek:
a)
úřední veterinární lékař provedl klinické vyšetření drůbeže a jiného ptactva chovaného v zajetí v hospodářství původu, a to zejména těch jedinců, kteří mají být přemístěni;
b)
v případě potřeby byly u drůbeže v hospodářství původu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního lékaře; jejichž výsledky byly příznivé;
c)
kuřice před snáškou jsou přepravovány ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
hospodářství nebo hala určení jsou od okamžiku doručení kuřic před snáškou umístěny pod úřední dozor;
e)
v případě, že je drůbež přemístěna mimo ochranné pásmo nebo pásmo dozoru, zůstane v hospodářství určení nejméně 21 dní.
Článek 21
Odchylka pro přímou přepravu násadových a konzumních vajec
1. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu násadových vajec, a to buď z jakéhokoli hospodářství do líhně nacházející se v ochranném pásmu a určené příslušným orgánem (dále jen „určená líheň“), nebo z hospodářství nacházejícího se v ochranném pásmu do jakékoli určené líhně za těchto podmínek:
a)
mateřská hejna, z nichž násadová vejce pocházejí, byla podle pokynů vydaných příslušným orgánem vyšetřena úředním veterinárním lékařem a v daných hospodářstvích neexistuje podezření na influenzu ptáků;
b)
násadová vejce a jejich obaly jsou před zahájením přepravy vydezinfikovány a může být zajištěno jejich zpětné vysledování;
c)
násadová vejce jsou přepravována ve vozidlech zaplombovaných příslušným orgánem nebo pod jeho dohledem;
d)
v určené líhni jsou uplatněna opatření pro biologickou bezpečnost v souladu s pokyny příslušného orgánu.
2. Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu vajec:
a)
do balírny určené příslušným orgánem („určená balírna“), jsou-li tato vejce balena v jednorázových obalech a jsou-li uplatněna všechna opatření pro biologickou bezpečnost požadovaná příslušným orgánem;
b)
přímo do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle kapitoly II přílohy III oddílu X nařízení (ES) č. 853/2004, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004; nebo
c)
za účelem neškodného odstranění.
Článek 22
Odchylka pro přímou přepravu kadáverů
Odchylně od článku 17 může příslušný orgán povolit přímou přepravu kadáverů, je-li přeprava prováděna za účelem jejich neškodného odstranění.
Článek 23
Čištění a dezinfekce dopravních prostředků
Příslušný orgán zajistí, aby vozidla a zařízení používaná k přepravě podle článků 18 až 22 byla po skončení přepravy neprodleně vyčištěna a vydezinfikována podle pokynů úředního veterinárního lékaře.
Článek 24
Doba trvání opatření
1. Opatření stanovená v článcích 13 až 23 mohou být zrušena nejméně 21 dní po provedení předběžného vyčištění a první dezinfekci infikovaného hospodářství v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře a dokud nejsou v hospodářstvích nacházejících se v ochranném pásmu provedeny laboratorní testy podle pokynů úředního veterinárního lékaře.
2. Jakmile již není v souladu s odstavcem 1 tohoto článku třeba provádět opatření uvedená v článcích 13 až 23, použijí se v bývalém ochranném pásmu opatření stanovená v článku 25, dokud je nelze zrušit podle článku 26.
Článek 25
Opatření, která se mají použít v pásmech dozoru
Příslušný orgán zajistí, aby se v pásmech dozoru použila tato opatření:
a)
co nejdříve je pořízen soupis všech komerčních drůbežářských hospodářství;
b)
zákaz pohybu drůbeže, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat, vajec v pásmu dozoru bez povolení příslušného orgánu, jenž zajistí, aby byla použita vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků; tento zákaz se nepoužije na tranzit přes pásmo dozoru po silničních nebo železničních komunikacích bez vykládky nebo zastávky.
c)
zákaz pohybu drůbeže, kuřic před snáškou, jednodenních kuřat a vajec do hospodářství, jatek, balíren nebo zařízení na výrobu vaječných výrobků nacházejících se mimo pásmo dozoru; příslušný orgán však může povolit přímou přepravu:
i)
jatečné drůbeže na určená jatka za účelem její okamžité porážky, jsou-li splněny podmínky stanovené v čl. 18 odst. 1 písm. a), b) a d).
Příslušný orgán může povolit přímou přepravu drůbeže pocházející z oblasti mimo ochranné pásmo a pásmo dozoru na určená jatka uvnitř ochranného pásma za účelem její okamžité porážky a následný převoz masa získaného z takové drůbeže;
ii)
kuřic před snáškou do hospodářství, které leží ve stejném členském státě a v němž se nenachází žádná další drůbež; na toto hospodářství je od okamžiku doručení kuřic před snáškou uvalen úřední dozor a kuřice před snáškou zůstanou v hospodářství určení nejméně 21 dní;
iii)
jednodenních kuřat:
-
do hospodářství nebo do haly tohoto hospodářství ve stejném členském státě, pokud jsou uplatněna vhodná opatření pro biologickou bezpečnost a na hospodářství je po doručení kuřat uvalen úřední dozor a jednodenní kuřata zůstanou v hospodářství určení nejméně 21 dní, nebo
-
jestliže se vylíhla z násadových vajec pocházejících z hospodářství nacházejícího se mimo ochranná pásma a pásma dozoru, do jakéhokoli jiného hospodářství ve stejném členském státě za podmínky, že líheň, ze které kuřata odeslána, může zaručit svými logistickými postupy a biologicky bezpečnými pracovními podmínkami, že nedošlo k žádnému kontaktu těchto vajec s jakýmikoli jinými násadovými vejci nebo jednodenními kuřaty pocházejícími z hejn drůbeže v takových pásmech, která mají proto odlišný nákazový status;
iv)
násadových vajec do určené líhně nacházející se uvnitř pásma dozoru nebo mimo něj; vejce a jejich obaly jsou před zahájením přepravy vydezinfikovány a musí být zajištěno zpětné vysledování těchto vajec;
v)
konzumních vajec do určené balírny, pokud jsou tato vejce balena v jednorázových obalech a pokud jsou uplatněna všechna opatření pro biologickou bezpečnost požadovaná příslušným orgánem;
vi)
vajec do zařízení na výrobu vaječných výrobků podle přílohy III oddílu X kapitoly II nařízení (ES) č. 853/2004 nacházejících se uvnitř pásma dozoru nebo mimo něj, kde s nimi bude manipulováno a kde budou ošetřena v souladu s přílohou II kapitolou XI nařízení (ES) č. 852/2004;
vii)
vajec za účelem neškodného odstranění;
d)
jakákoli osoba vstupující do hospodářství v pásmu dozoru nebo je opouštějící dodržuje vhodná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
e)
vozidla a zařízení používaná k přepravě živé drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí, kadáverů, krmiva, hnoje, kejdy a podestýlky a veškerých jiných materiálů nebo látek, které by mohly být kontaminovány, jsou po kontaminaci neprodleně vyčištěna a vydezinfikována v souladu pokyny úředního veterinárního lékaře;
f)
zákaz veškerého pohybu drůbeže, jiného ptactva chovaného v zajetí nebo domácích druhů savců do hospodářství nebo z hospodářství, v němž je držena drůbež, bez povolení příslušného orgánu. Toto omezení se nepoužije na savce mající přístup pouze do obytných prostor těchto hospodářství, v nichž:
i)
nemají žádný kontakt s drůbeží nebo jiným ptactvem chovaným v zajetí, které jsou chovány v tomto hospodářství; a
ii)
nemají přístup k žádným klecím nebo prostorám, ve kterých jsou taková drůbež nebo jiné ptactvo chované v zajetí chovány;
g)
každá zvýšená nemocnost nebo úmrtnost nebo významný pokles produktivity v hospodářství jsou okamžitě oznámeny příslušnému orgánu, který provede vhodná šetření v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře;
h)
zákaz odstraňování nebo rozmetání použité podestýlky, hnoje nebo kejdy bez povolení příslušného orgánu; při dodržení opatření pro biologickou bezpečnost může být povolen převoz hnoje z hospodářství nacházejícího se v pásmu dozoru do určeného závodu za účelem jeho ošetření nebo dočasného uskladnění pro následné ošetření s cílem zničit případné přítomné viry influenzy ptáků, v souladu s nařízením (ES) č. 1774/2002;
i)
zákaz pořádání výstav, trhů, přehlídek nebo jiných akcí, při nichž dochází ke shromáždění drůbeže či jiného ptactva chovaného v zajetí;
j)
drůbež nesmí být vypouštěna za účelem zazvěření.
Článek 26
Doba trvání opatření
Opatření stanovená v článku 25 se zruší nejdříve 30 dní po provedení předběžného vyčištění a dezinfekce infikovaného hospodářství v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
Článek 27
Opatření, která se mají použít v dalších uzavřených pásmech
1. Příslušný orgán může stanovit, že se některá nebo všechna opatření uvedená v článcích 13 až 26 použijí v dalších uzavřených pásmech podle čl. 11 odst. 4 („další uzavřená pásma“).
2. Na základě epidemiologických informací nebo jiného důkazu může příslušný orgán zavést preventivní eradikační program zahrnující preventivní porážku nebo usmrcení drůbeže nebo jiného ptactva chovaného v zajetí v rizikových hospodářstvích a oblastech, které se v souladu s kritérii stanovenými v příloze IV směrnice 2005/94/ES nacházejí v dalších uzavřených pásmech.
Repopulace těchto hospodářství se provádí v souladu s pokyny příslušného orgánu.
3. Členské státy uplatňující opatření stanovená v odstavcích 1 a 2 o této skutečnosti neprodleně uvědomí Komisi.
Článek 28
Laboratorní testy a jiná opatření týkající se prasat a jiných druhů
1. Příslušný orgán zajistí, aby poté, co byla potvrzena vysoce patogenní influenza ptáků v jakémkoli hospodářství, byly na všech prasatech nacházejících se v daném hospodářství provedeny vhodné laboratorní testy s cílem potvrdit nebo vyloučit, že tato prasata jsou nebo byla nakažena virem vysoce patogenní influenzy ptáků.
Dokud nebudou k dispozici výsledky těchto testů, nesmí žádná prasata opustit hospodářství.
2. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 pozitivní nálezy vysoce patogenní influenzy ptáků u prasat, může příslušný orgán povolit převoz těchto prasat do jiných hospodářství chovajících prasata nebo na určená jatka, jestliže následující vhodné testy ukázaly, že riziko rozšíření influenzy ptáků je zanedbatelné.
3. Potvrdí-li laboratorní testy podle odstavce 1 existenci vážného ohrožení zdraví, příslušný orgán zajistí, aby byla prasata co nejdříve pod úředním dohledem usmrcena, a to takovým způsobem, aby se zabránilo rozšíření viru influenzy ptáků, zejména během přepravy, a v souladu se směrnicí Rady 93/119/ES (7).
4. Příslušný orgán může poté, co byla potvrzena influenza ptáků v jakémkoli hospodářství, použít na základě posouzení rizik opatření stanovená v odstavcích 1, 2 a 3 na všechny ostatní savce nacházející se v hospodářství a může tato opatření rozšířit i na kontaktní hospodářství.
5. Členské státy informují Komisi v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec o výsledcích testů a o opatřeních použitých podle odstavců 1 až 4.
6. Příslušný orgán může poté, co byl potvrzen virus vysoce patogenní influenzy ptáků u prasat nebo jakýchkoli jiných savců v jakémkoli hospodářství, vykonávat dozor, aby určil a uplatnil opatření s cílem zabránit dalšímu šíření vysoce patogenní influenzy ptáků na jiné druhy.
Článek 29
Repopulace hospodářství
1. Členské státy zajistí, aby byl po použití opatření stanovených v článku 7 dodržen postup podle odstavců 2 až 5 tohoto článku.
2. Repopulace drůbeže v komerčních drůbežářských hospodářstvích může být zahájena nejdříve 21 dní od data provedení konečné očisty a dezinfekce v souladu s pokyny úředního veterinárního lékaře.
3. Po dobu 21 dní od data repopulace komerčních drůbežářských hospodářství jsou prováděna tato opatření:
a)
drůbež podstoupí přinejmenším jednu klinickou prohlídku provedenou úředním veterinárním lékařem. Tato klinická prohlídka nebo závěrečná klinická prohlídka v případě, že je provedeno více než jedna prohlídka, se vykoná co nejblíže konci výše uvedené 21 denní lhůty;
b)
laboratorní testy jsou prováděny podle pokynů příslušného orgánu;
c)
drůbež, která uhyne v průběhu fáze repopulace, je podrobena testům podle pokynů příslušného orgánu;
d)
každá osoba vstupující do komerčního drůbežářského hospodářství nebo je opouštějící dodržuje příslušná opatření pro biologickou bezpečnost s cílem zabránit rozšíření influenzy ptáků;
e)
během fáze repopulace neopustí komerční drůbežářské hospodářství žádná drůbež bez povolení příslušného orgánu;
f)
držitel vede záznamy údajů o produkci, včetně údajů o nemocnosti a úmrtnosti, které musí pravidelně aktualizovat;
g)
každá významná změna údajů o produkci podle písmena f) a jiné zvláštnosti jsou neprodleně oznámeny příslušnému orgánu.
4. Na základě posouzení rizik může příslušný orgán nařídit, aby postupy stanovené v odstavci 3 byly použity na hospodářství jiná než komerční drůbežářská hospodářství nebo na jiné druhy v komerčním drůbežářském hospodářství.
5. Repopulace drůbeže nebo jiného ptactva v kontaktních hospodářstvích se provádí podle pokynů příslušného orgánu založených na posouzení rizik.
Článek 30
Platnost
Toto rozhodnutí se použije do dne 30. června 2007.
Článek 31
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 14. června 2006.
ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION
vom 14. Juni 2006
über bestimmte Übergangsmaßnahmen zur Bekämpfung der hoch pathogenen Aviären Influenza bei Geflügel und anderen in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln in der Gemeinschaft
(Bekannt gegeben unter Aktenzeichen K(2006) 2402)
(Text von Bedeutung für den EWR)
(2006/416/EG)
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf die Richtlinie 2005/94/EG des Rates vom 20. Dezember 2005 mit Gemeinschaftsmaßnahmen zur Bekämpfung der Aviären Influenza und zur Aufhebung der Richtlinie 92/40/EWG (1), insbesondere auf Artikel 66 Absatz 2,
in Erwägung nachstehender Gründe:
(1)
Die Aviäre Influenza (Geflügelpest) ist eine gefährliche, hoch ansteckende Erkrankung von Geflügel und anderen Vogelarten, die durch unterschiedliche Virentypen der großen Gruppe der Influenzaviridae ausgelöst wird. Geflügelpestviren können unter Umständen auch auf Säugetiere (einschließlich Menschen) übertragen werden, in der Regel durch direkten Kontakt mit infizierten Vögeln. Derzeitige Erkenntnisse deuten darauf hin, dass von den so genannten niedrig pathogenen Viren der Aviären Influenza (NPAI-Viren) geringere Gesundheitsrisiken ausgehen als von den hoch pathogenen Viren der Aviären Influenza (HPAI-Viren), die aus einer Mutation bestimmter niedrig pathogener Viren hervorgegangen sind.
(2)
Maßnahmen zur Bekämpfung der durch HPAI-Viren verursachten Aviären Influenza waren zum Schutz der Tiergesundheit und zur Förderung der Geflügelwirtschaft bereits mit der Richtlinie 92/40/EWG des Rates vom 19. Mai 1992 mit Gemeinschaftsmaßnahmen zur Bekämpfung der Geflügelpest (2) eingeführt worden.
(3)
Die Vorschriften der Richtlinie 92/40/EWG wurden aufgrund neuester wissenschaftlicher Erkenntnisse über die gesundheitlichen Risiken für Mensch und Tier, die von der Aviären Influenza ausgehen, der Entwicklung neuer Analysemethoden und Impfstoffe sowie der Erfahrungen mit den jüngsten Ausbrüchen dieser Seuche in der Gemeinschaft und in Drittländern grundlegend überprüft. Auf der Basis der Überprüfungsergebnisse wurde die Richtlinie 92/40/EWG aufgehoben und durch die Richtlinie 2005/94/EG ersetzt. Darin ist festgelegt, dass die Mitgliedstaaten die Bestimmungen der Richtlinie 2005/94/EG bis zum 1. Juli 2007 in einzelstaatliches Recht umsetzen.
(4)
Aufgrund der aktuellen globalen Situation in Bezug auf die Aviäre Influenza sollten bis zur vollständigen Umsetzung der Richtlinie 2005/94/EG durch die Mitgliedstaaten Übergangsvorschriften für Betriebe erlassen werden, in denen ein Verdacht auf Ausbruch der durch HPAI-Viren verursachten Aviären Influenza bei Geflügel oder anderen in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln besteht bzw. in denen sich ein solcher Verdacht bestätigt hat.
(5)
Die mit dieser Entscheidung festgelegten Übergangsvorschriften sollten die Mitgliedstaaten in die Lage versetzen, unter Berücksichtigung des von den verschiedenen Virusstämmen ausgehenden unterschiedlichen Risikos und der wahrscheinlichen sozioökonomischen Auswirkungen auf die Agrarwirtschaft und andere betroffene Sektoren Seuchenbekämpfungsmaßnahmen zu ergreifen, die zu dem jeweiligen Risiko in einem angemessenen Verhältnis stehen, flexibel und für das jeweilige Szenario am geeignetsten sind.
(6)
Im Interesse der Kohärenz und Klarheit der Gemeinschaftsvorschriften sollten die mit dieser Entscheidung festgelegten Übergangsvorschriften mit den in der Richtlinie 2005/94/EG vorgesehenen Seuchenbekämpfungsmaßnahmen im Einklang stehen, und die Begriffsbestimmungen der Richtlinie sollten auch für diese Entscheidung gelten.
(7)
Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit -
HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Gegenstand und Geltungsbereich
(1) Mit dieser Entscheidung werden bestimmte Übergangsmaßnahmen festgelegt, die in den Mitgliedstaaten zu treffen sind, in denen ein Verdacht auf Ausbruch der durch hoch pathogene Viren verursachten Aviären Influenza (HPAI) bei Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies besteht bzw. bei denen sich ein solcher Verdacht bestätigt hat.
(2) Unbeschadet der Maßnahmen, die die Richtlinie 92/40/EWG für Betriebe sowie Schutz- und Überwachungszonen vorsieht, sind die in dieser Entscheidung festgelegten Maßnahmen von den Mitgliedstaaten zu treffen, die die dieser Entscheidung entsprechenden Bestimmungen der Richtlinie 2005/94/EG noch nicht voll umgesetzt haben.
Artikel 2
Mitteilung
(1) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass jeder Verdachts- und Infektionsfall von HPAI zwingend unverzüglich der zuständigen Behörde gemeldet wird.
(2) Die Mitgliedstaaten teilen die Ergebnisse der Überwachung in Bezug auf hoch pathogene Viren der Aviären Influenza bei Säugetieren mit und unterrichten die Kommission unverzüglich über positive Ergebnisse dieser Überwachung.
Artikel 3
Maßnahmen in Betrieben mit Seuchenverdacht
(1) Bei Seuchenverdacht leitet die zuständige Behörde unverzüglich eine Untersuchung ein, um den Verdacht auf Aviäre Influenza zu bestätigen oder zu entkräften, und stellt den Betrieb unter amtliche Überwachung.
Die zuständige Behörde stellt auch sicher, dass die Maßnahmen gemäß den Absätzen 2 und 3 durchgeführt werden.
(2) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass in dem Betrieb folgende Maßnahmen durchgeführt werden:
a)
Geflügel, in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies sowie alle Haussäugetiere werden gezählt oder gegebenenfalls - aufgeschlüsselt nach Geflügelarten oder nach Arten von in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies - geschätzt;
b)
es wird eine Liste mit ungefähren Zahlenangaben zum Geflügel, den in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies sowie zu allen Haussäugetieren im Betrieb erstellt, das bzw. die bereits erkrankt, verendet oder wahrscheinlich infiziert ist bzw. sind, aufgeschlüsselt nach Kategorien; diese Liste ist täglich zu aktualisieren, um Tiere, die während des Verdachtszeitraums geschlüpft, geboren oder verendet sind, einzubeziehen, und ist der zuständigen Behörde auf Verlangen vorzulegen;
c)
alles Geflügel und alle in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies werden in ein Gebäude auf dem Betriebsgelände gebracht und dort gehalten. Ist dies nicht durchführbar oder mit artgerechter Haltung unvereinbar, so müssen sie an einem anderen Ort in demselben Betrieb abgesondert werden, so dass sie keinen Kontakt zu anderem Geflügel oder Vögeln anderer Spezies in anderen Betrieben haben. Es müssen alle angemessenen Maßnahmen ergriffen werden, um ihren Kontakt zu Wildvögeln möglichst gering zu halten;
d)
die Verbringung von Geflügel und in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies in den und aus dem Betrieb wird verboten;
e)
die Verbringung von Tierkörpern von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, Fleisch von Geflügel einschließlich Innereien (nachstehend „Fleisch“ genannt), Futtermitteln für Geflügel (nachstehend „Futtermittel“ genannt), Geräten, Materialien, Abfällen, Kot von Geflügel oder anderen in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln (nachstehend „Kot“ genannt), Gülle, benutzter Einstreu und anderen möglichen Trägern von Ansteckungsstoff aus dem Betrieb wird verboten, es sei denn, es liegt eine Genehmigung der zuständigen Behörde vor und es werden geeignete Biosicherheitsmaßnahmen getroffen, um das Risiko der Verschleppung der Aviären Influenza so weit wie möglich einzudämmen;
f)
die Verbringung von Eiern aus dem Betrieb wird verboten;
g)
die Bewegung von Personen, Haussäugetieren, Fahrzeugen und Ausrüstungen aus dem und in den Betrieb ist nur unter den Bedingungen und vorbehaltlich der Genehmigung der zuständigen Behörde erlaubt;
h)
an den Ein- und Ausgängen von Geflügelstallungen und von Unterkünften anderer in Gefangenschaft gehaltener Vögel sowie an den Ein- und Ausgängen bzw. den Ein- und Ausfahrten des Betriebs werden nach den Anweisungen der zuständigen Behörde geeignete Desinfektionsvorrichtungen installiert.
(3) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass eine epidemiologische Untersuchung durchgeführt wird.
(4) Unbeschadet des Absatzes 1 kann die zuständige Behörde in anderen Fällen die Einsendung von Proben vorsehen. In solchen Fällen ist die zuständige Behörde bei ihrem Vorgehen nicht an die Durchführung einiger oder aller Maßnahmen nach Absatz 2 gebunden.
Artikel 4
Ausnahmen von bestimmten Maßnahmen in Betrieben mit Seuchenverdacht
(1) Die zuständige Behörde kann auf der Grundlage einer Risikobewertung und unter Berücksichtigung der getroffenen Vorkehrungen sowie der Bestimmung der zu verbringenden Vögel und Erzeugnisse Ausnahmen von den Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 Buchstaben c bis e gewähren.
(2) Die zuständige Behörde kann ferner im Falle von in nichtgewerblichen Räumlichkeiten in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies Ausnahmen von den Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe h gewähren.
(3) Bezüglich Artikel 3 Absatz 2 Buchstabe f kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Eier
a)
auf direktem Wege zu einem Verarbeitungsbetrieb zur Herstellung von Eiprodukten im Sinne des Anhangs III Abschnitt X Kapitel II der Verordnung (EG) Nr. 853/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (3) befördert und gemäß Anhang II Kapitel XI der Verordnung (EG) Nr. 852/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates (4) bearbeitet und behandelt werden; die zuständige Behörde erteilt derartige Genehmigungen nur vorbehaltlich der Bedingungen des Anhangs III der Richtlinie 2005/94/EG; oder
b)
zur unschädlichen Beseitigung aus dem Betrieb entfernt werden.
Artikel 5
Dauer der Maßnahmen in Betrieben mit Seuchenverdacht
Die Maßnahmen, die nach Artikel 3 bei Seuchenverdacht in Betrieben durchzuführen sind, werden fortgesetzt, bis die zuständige Behörde sich überzeugt hat, dass jeglicher Verdacht auf Aviäre Influenza in dem Betrieb ausgeschlossen worden ist.
Artikel 6
Zusätzliche Maßnahmen infolge einer epidemiologischen Untersuchung
(1) Auf der Grundlage der vorläufigen Ergebnisse einer epidemiologischen Untersuchung kann die zuständige Behörde die Maßnahmen nach den Absätzen 2, 3 und 4 durchführen, vor allem, wenn sich der Betrieb in einem Gebiet mit hoher Geflügelbesatzdichte befindet.
(2) Die Verbringung von Geflügel, in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies und Eiern sowie die Bewegung von Fahrzeugen, die im Geflügelsektor benutzt werden, kann in bestimmten Teilen oder im gesamten Gebiet des Mitgliedstaats vorübergehend beschränkt werden.
Diese Beschränkungen können auf die Verbringung von Haussäugetieren ausgedehnt werden; jedoch dürfen sie in diesem Fall außer in entsprechend begründeten Fällen 72 Stunden nicht überschreiten.
(3) Die Maßnahmen nach Artikel 7 können auf den Betrieb angewandt werden.
Soweit die Bedingungen dies zulassen, kann die Anwendung der genannten Maßnahmen jedoch auf das seuchenverdächtige Geflügel und die seuchenverdächtigen in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies und die entsprechenden Produktionseinheiten beschränkt werden.
Im Falle der Tötung von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies werden Proben entnommen, um das Risiko eines Seuchenverdachts zu bestätigen oder zu entkräften.
(4) Um den Betrieb kann vorübergehend eine Kontrollzone abgegrenzt werden; in diesem Fall werden die Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 erforderlichenfalls in vollem Umfang oder teilweise in allen Betrieben innerhalb dieser Zone durchgeführt.
Artikel 7
Maßnahmen in Betrieben mit bestätigtem Seuchenverdacht
(1) Bei Ausbruch von HPAI stellt die zuständige Behörde sicher, dass die Maßnahmen nach Artikel 3 Absätze 2 und 3 sowie die Maßnahmen nach den Absätzen 2 bis 9 des vorliegenden Artikels durchgeführt werden.
(2) Sämtliches Geflügel und alle in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies im Betrieb sind unverzüglich unter amtlicher Aufsicht zu töten. Dabei ist so zu verfahren, dass jedes Risiko einer Verschleppung der Aviären Influenza, insbesondere beim Transport, vermieden wird.
Die Mitgliedstaaten können jedoch auf der Grundlage einer Bewertung des Risikos der weiteren Verschleppung der Aviären Influenza für bestimmtes Geflügel oder bestimmte in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies Ausnahmen von der Tötungspflicht gewähren.
Die zuständige Behörde kann geeignete Maßnahmen gegen eine etwaige Übertragung der Aviären Influenza auf im Betrieb befindliche Wildvögel treffen.
(3) Sämtliche im Betrieb befindlichen Tierkörper und Eier werden unter amtlicher Aufsicht unschädlich beseitigt.
(4) Geflügel aus Eiern, die bereits zwischen dem wahrscheinlichen Zeitpunkt der Einschleppung des HPAI-Erregers in den Betrieb und der Anwendung der Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 aus dem Betrieb abgeholt wurden, wird unter amtliche Überwachung gestellt, und es werden Untersuchungen durchgeführt.
(5) Der Verbleib von Fleisch von Geflügel, das zwischen dem wahrscheinlichen Zeitpunkt der Einschleppung des HPAI-Erregers in den Betrieb und der Anwendung der Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 geschlachtet wurde, sowie von Eiern, die während desselben Zeitraums aus dem Betrieb abgeholt wurden, ist soweit möglich zu ermitteln; das Fleisch und die Eier sind unter amtlicher Aufsicht unschädlich zu beseitigen.
(6) Sämtliche Stoffe und Abfälle sowie Kot, die kontaminiert sein könnten, beispielsweise Futtermittel, sind nach Anweisung des amtlichen Tierarztes zu vernichten oder so zu behandeln, dass die Abtötung des Virus der Aviären Influenza gewährleistet ist.
(7) Nach der unschädlichen Beseitigung von Tierkörpern sind Stallungen, Weiden oder Gelände, Ausrüstungen, die kontaminiert sein könnten, sowie Fahrzeuge, die zur Beförderung von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, Tierkörpern, Fleisch, Futtermitteln, Kot, Gülle, Einstreu und anderen Materialien oder Stoffen, die kontaminiert sein könnten, verwendet wurden, entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes zu reinigen und zu desinfizieren.
(8) In Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies oder Haussäugetiere dürfen nur mit Genehmigung der zuständigen Behörde aus dem Betrieb entfernt oder in den Betrieb verbracht werden. Diese Beschränkung gilt nicht für Haussäugetiere, die ausschließlich Zugang zu den Wohnbereichen haben.
(9) Bei einem Primärherd ist das Virusisolat zur Identifizierung des genetischen Subtyps einer Laboranalyse zu unterziehen. Das Virusisolat ist so bald wie möglich an das gemeinschaftliche Referenzlabor für Aviäre Influenza nach Artikel 51 Absatz 1 der Richtlinie 2005/94/EG einzusenden.
Artikel 8
Ausnahmen für bestimmte Betriebe
(1) Bei Ausbruch von HPAI in einer nicht gewerblichen Geflügelhaltung, einem Zirkus, einem Zoo, einer Vogelhandlung, einem Wildpark oder einer Einfriedung, in der Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies zu wissenschaftlichen Zwecken oder zu Zwecken der Erhaltung gefährdeter Rassen oder amtlich eingetragener seltener Rassen von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies gehalten werden, kann die zuständige Behörde Ausnahmen von den Maßnahmen gemäß Artikel 7 Absatz 2 Unterabsatz 1 gewähren, sofern die Seuchenbekämpfung dadurch nicht beeinträchtigt wird.
(2) Die zuständige Behörde stellt bei Gewährung einer Ausnahme nach Absatz 1 sicher, dass das von der Ausnahme betroffene Geflügel und die von der Ausnahme betroffenen in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies
a)
in ein Gebäude auf dem Betriebsgelände gebracht und dort gehalten werden; ist dies nicht durchführbar oder mit artgerechter Haltung unvereinbar, so müssen sie an einem anderen Ort in demselben Betrieb abgesondert werden, so dass sie keinen Kontakt zu anderem Geflügel oder Vögeln anderer Spezies in anderen Betrieben haben; es müssen alle angemessenen Maßnahmen ergriffen werden, um ihren Kontakt zu Wildvögeln möglichst gering zu halten;
b)
entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes weiter überwacht und untersucht werden und dass sie nicht verbracht werden, bis die Laboranalysen zeigen, dass das Risiko einer weiteren Verbreitung von HPAI nicht länger signifikant ist; und
c)
nicht aus ihrem Herkunftsbetrieb verbracht werden, es sei denn, sie werden der Schlachtung oder einem anderen Betrieb zugeführt,
i)
der im selben Mitgliedstaat ansässig ist; in diesem Falle erfolgt die Beförderung nach den Anweisungen der zuständigen Behörde; oder
ii)
der in einem anderen Mitgliedstaat ansässig ist; in diesem Falle ist die Zustimmung des Bestimmungsmitgliedstaats erforderlich.
(3) Wenn Geflügel bzw. andere Vögel im Ursprungsbetrieb nicht angemessen untergebracht und überwacht werden können, kann es die zuständige Behörde - unbeschadet des Verbots der Verbringung von Geflügel und anderen in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln gemäß Absatz 2 Buchstabe b - auf der Grundlage einer Risikobewertung genehmigen, dass das Geflügel bzw. die Vögel unter Einhaltung von Biosicherheitsmaßnahmen in einen ausgewiesenen Betrieb im selben Mitgliedstaat befördert werden, in dem unter amtlicher Aufsicht weitere Überwachungsmaßnahmen und Untersuchungen durchzuführen sind; Voraussetzung ist, dass eine solche Genehmigung nicht die Seuchenbekämpfung beeinträchtigt.
(4) Die zuständige Behörde kann für Eier, die auf direktem Wege zu einem Verarbeitungsbetrieb zur Herstellung von Eiprodukten im Sinne des Anhangs III Abschnitt X Kapitel II der Verordnung (EG) Nr. 853/2004 befördert werden sollen, um dort gemäß Anhang II Kapitel XI der Verordnung (EG) Nr. 852/2004 bearbeitet und behandelt zu werden, Ausnahmen von den Maßnahmen nach Artikel 7 Absatz 5 gewähren.
(5) Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission und die anderen Mitgliedstaaten über Ausnahmegenehmigungen, die aufgrund dieser Bestimmungen erteilt wurden.
Artikel 9
Maßnahmen bei Ausbruch von HPAI in separaten Produktionseinheiten
Bei Ausbruch von HPAI in einem Betrieb, der aus zwei oder mehreren separaten Produktionseinheiten besteht, kann die zuständige Behörde für Produktionseinheiten mit Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, bei denen kein HPAI-Verdacht besteht, Ausnahmen von den Maßnahmen gemäß Artikel 7 Absatz 2 Unterabsatz 1 gewähren, sofern die Seuchenbekämpfung dadurch nicht beeinträchtigt wird.
Derartige Ausnahmen dürfen für zwei oder mehrere separate Produktionseinheiten nur dann gewährt werden, wenn sich der amtliche Tierarzt unter Berücksichtigung von Struktur, Größe, Betriebsführung, Stalltyp, Fütterungsmethode, Wasserquelle, Ausrüstungen, Personal und Besuchern des Betriebs vergewissert hat, dass diese Einheiten in Bezug auf Standort und tagtägliche Bewirtschaftung des Geflügels oder der in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies, die darin gehalten werden, von anderen Produktionseinheiten völlig unabhängig sind.
Die Mitgliedstaaten unterrichten die Kommission und die anderen Mitgliedstaaten über Ausnahmegenehmigungen, die aufgrund dieser Bestimmungen erteilt wurden.
Artikel 10
Maßnahmen in Kontaktbetrieben
(1) Auf der Grundlage der epidemiologischen Untersuchung entscheidet die zuständige Behörde, ob ein Betrieb als Kontaktbetrieb anzusehen ist.
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass die Maßnahmen nach Artikel 3 Absatz 2 so lange in Kontaktbetrieben durchgeführt werden, bis die Präsenz des HPAI-Erregers ausgeschlossen wurde.
(2) Auf der Grundlage der epidemiologischen Untersuchung kann die zuständige Behörde die Maßnahmen nach Artikel 7 in Kontaktbetrieben durchführen, insbesondere in einem Gebiet mit hoher Geflügelbesatzdichte.
Die Hauptkriterien für die Durchführung der Maßnahmen nach Artikel 7 in Kontaktbetrieben sind in Anhang IV der Richtlinie 2005/94/EG festgelegt.
(3) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass bei der Tötung von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies Proben entnommen werden, um die Präsenz von HPAI-Viren in den Kontaktbetrieben zu bestätigen oder auszuschließen.
(4) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass in allen Betrieben, in denen Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies getötet und unschädlich beseitigt werden und anschließend die Präsenz der Aviären Influenza bestätigt wird, die Stallungen und Ausrüstungen, die kontaminiert sein könnten, sowie Fahrzeuge, die zur Beförderung von Geflügel, in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, Tierkörpern, Fleisch, Futtermitteln, Kot, Gülle, Einstreu und anderen Materialien oder Stoffen, die kontaminiert sein könnten, entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes gereinigt und desinfiziert werden.
Artikel 11
Abgrenzung von Schutz- und Überwachungszonen und weiteren Restriktionsgebieten bei Ausbruch von HPAI
(1) Die zuständige Behörde grenzt unmittelbar nach dem Ausbruch von HPAI folgende Gebiete ab:
a)
eine Schutzzone im Radius von mindestens 3 km um den Betrieb;
b)
eine Überwachungszone im Radius von mindestens 10 km um den Betrieb, die Schutzzone inbegriffen.
(2) Wurde der Ausbruch von HPAI bei in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies in einer nicht gewerblichen Geflügelhaltung, einem Zirkus, einem Zoo, einer Vogelhandlung, einem Wildpark oder einer Einfriedung bestätigt, in der/dem in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies - jedoch kein Geflügel - zu wissenschaftlichen Zwecken oder zu Zwecken der Erhaltung gefährdeter Rassen oder amtlich eingetragener seltener Rassen von in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies gehalten werden, so kann die zuständige Behörde nach einer Risikobewertung im erforderlichen Umfang Ausnahmen von den Bestimmungen der Artikel 11 bis 26 über die Abgrenzung von Schutz- und Überwachungszonen und die darin zu ergreifenden Maßnahmen gewähren, sofern die Seuchenbekämpfung dadurch nicht beeinträchtigt wird.
(3) Bei der Abgrenzung von Schutz- und Überwachungszonen im Sinne des Absatzes 1 berücksichtigt die zuständige Behörde mindestens folgende Kriterien:
a)
die Ergebnisse der epidemiologischen Untersuchung;
b)
die geografische Lage, insbesondere natürliche Grenzen;
c)
den Standort der Betriebe und ihre Entfernung zu anderen Betrieben sowie die geschätzte Zahl an Vögeln;
d)
die Verbringungs- und Handelswege von Geflügel und in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies;
e)
die Einrichtungen und das Personal, die zur Kontrolle der Verbringung von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, von Tierkörpern, Kot und neuer oder benutzter Einstreu innerhalb der Schutz- und Überwachungszonen zur Verfügung stehen, insbesondere, wenn das Geflügel oder die in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies zur Tötung und unschädlichen Beseitigung aus ihrem Herkunftsbetrieb entfernt werden müssen.
(4) Die zuständige Behörde kann unter Berücksichtigung der Kriterien des Absatzes 3 um die Schutz- und Überwachungszonen oder unmittelbar daran angrenzend weitere Restriktionsgebiete abgrenzen.
(5) Erstreckt sich eine Schutz- oder Überwachungszone oder ein weiteres Restriktionsgebiet über die Hoheitsgebiete verschiedener Mitgliedstaaten, so arbeiten die zuständigen Behörden dieser Mitgliedstaaten bei der Abgrenzung dieser Zonen oder Gebiete zusammen.
Artikel 12
Maßnahmen sowohl in Schutz- als auch in Überwachungszonen
(1) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass folgende Maßnahmen innerhalb der Schutz- und Überwachungszonen durchgeführt werden:
a)
Es werden Vorkehrungen getroffen, damit sich jeder wahrscheinliche Träger des Virus der Aviären Influenza ermitteln lässt; in Betracht zu ziehen sind hier u. a. Geflügel, in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies, Fleisch, Eier, Tierkörper, Futtermittel, Einstreu, Menschen, die mit infiziertem Geflügel oder infizierten in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies in Berührung gekommen sind, oder Fahrzeuge mit einer Verbindung zur Geflügelwirtschaft;
b)
Besitzer/Halter werden verpflichtet, der zuständigen Behörde auf Verlangen maßgebliche Informationen über Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies und Eier, die in den Betrieb verbracht oder aus dem Betrieb entfernt werden, mitzuteilen.
(2) Die zuständige Behörde ergreift alle angemessenen Maßnahmen, um sicherzustellen, dass alle Personen in den Schutz- und Überwachungszonen, die von den Beschränkungen betroffen sind, umfassend über die geltenden Beschränkungen informiert sind.
Diese Information kann über Warnschilder, die Medien wie Presse und Fernsehen oder auf andere geeignete Weise erfolgen.
(3) Soweit epidemiologische Informationen oder andere Anhaltspunkte dies nahe legen, kann die zuständige Behörde ein präventives Tilgungsprogramm durchführen und unter anderem Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies in gefährdeten Betrieben und gefährdeten Gebieten präventiv schlachten oder töten lassen.
(4) Mitgliedstaaten, die Maßnahmen nach Absatz 3 anwenden, teilen dies der Kommission unverzüglich mit.
Artikel 13
Zählung, Betriebsbesichtigungen durch den amtlichen Tierarzt und Überwachung
a)
Alle Betriebe werden so bald wie möglich gezählt;
b)
Alle gewerblichen Haltungen werden so bald wie möglich von einem amtlichen Tierarzt besichtigt, der das Geflügel und die in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies klinisch untersucht; erforderlichenfalls werden Proben für Laboranalysen entnommen; über diese Betriebsbesichtigungen und deren Ergebnisse ist Buch zu führen; nichtgewerbliche Geflügelhaltungen werden vor Aufhebung der Schutzzone von einem amtlichen Tierarzt besichtigt;
c)
Es werden unverzüglich zusätzliche Überwachungsmaßnahmen entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes durchgeführt, um festzustellen, ob sich die Aviäre Influenza auf weitere Betriebe innerhalb der Schutzzone ausgebreitet hat.
Artikel 14
Maßnahmen in Betrieben innerhalb von Schutzzonen
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass in Betrieben innerhalb von Schutzzonen folgende Maßnahmen durchgeführt werden:
a)
Sämtliches Geflügel und sämtliche in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies werden in ein Gebäude auf dem Betriebsgelände gebracht und dort gehalten. Ist dies nicht durchführbar oder mit artgerechter Haltung unvereinbar, so werden sie an einem anderen Ort in demselben Betrieb abgesondert, so dass sie keinen Kontakt zu anderem Geflügel oder anderen in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies in anderen Betrieben haben. Es müssen alle angemessenen Maßnahmen ergriffen werden, um ihren Kontakt zu Wildvögeln möglichst gering zu halten;
b)
Tierkörper werden so bald wie möglich unschädlich beseitigt;
c)
Fahrzeuge und Ausrüstungen, die zur Beförderung von lebendem Geflügel oder lebenden in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, Fleisch, Futtermitteln, Kot, Gülle und Einstreu sowie anderen Materialien und Stoffen, die kontaminiert sein könnten, verwendet werden, werden entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes gereinigt und desinfiziert;
d)
sämtliche Teile von Fahrzeugen, die von Arbeitskräften oder anderen Personen, die Betriebe betreten oder verlassen, verwendet werden und kontaminiert sein könnten, werden entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes gereinigt und desinfiziert;
e)
Geflügel, in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies oder Haussäugetiere dürfen nur mit Genehmigung der zuständigen Behörde in einen Betrieb verbracht oder aus einem Betrieb entfernt werden. Diese Beschränkung gilt nicht für Säugetiere, die ausschließlich Zugang zu Wohnbereichen in diesen Betrieben haben, in denen sie
i)
keinen Kontakt zu Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, die sich im Betrieb befinden, haben und
ii)
keinen Zugang zu Käfigen oder Bereichen haben, in denen das betreffende Geflügel und die betreffenden in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies gehalten werden;
f)
ein Anstieg der Morbiditäts- oder Mortalitätsrate oder ein spürbarer Rückgang der Produktion von Betrieben wird unverzüglich der zuständigen Behörde mitgeteilt, die entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes geeignete Untersuchungen durchführt;
g)
Personen, die Betriebe betreten oder verlassen, halten zur Verhütung der Verschleppung von Viren der Aviären Influenza angemessene Biosicherheitsmaßnahmen ein;
h)
zur Erleichterung der Seuchenüberwachung und -bekämpfung führt der Besitzer/Halter Buch über Besucher des Betriebs mit Ausnahme der Besucher des Wohnbereichs; diese Aufzeichnungen müssen der zuständigen Behörde auf Verlangen vorgelegt werden. Diese Aufzeichnungen sind nicht erforderlich, wenn es sich um Besucher von Betrieben wie Zoos und Wildparks handelt, die keinen Zugang zu den Bereichen haben, in denen die Vögel gehalten werden.
Artikel 15
Verbot der Ver- oder Ausbringung von benutzter Einstreu, Kot oder Gülle aus Betrieben
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass benutzte Einstreu, Kot oder Gülle aus Betrieben in Schutzzonen nur mit ihrer Genehmigung aus dem Betrieb verbracht oder auf Felder ausgebracht werden. Es kann jedoch genehmigt werden, dass Kot oder Gülle unter Einhaltung von Biosicherheitsmaßnahmen zur Behandlung oder Zwischenlagerung mit anschließender Behandlung zur Abtötung etwa vorhandener Viren der Aviären Influenza gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1774/2002 des Europäischen Parlaments und des Rates (5) zu einem ausgewiesenen Betrieb befördert werden.
Artikel 16
Messen, Märkte oder sonstige Zusammenführungen und Aufstockung von Wildbeständen
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass Messen, Märkte, Tierschauen oder sonstige Zusammenführungen von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies innerhalb von Schutzzonen verboten sind.
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies, die zur Aufstockung von Wildbeständen bestimmt sind, innerhalb von Schutzzonen nicht freigesetzt werden.
Artikel 17
Verbot der Verbringung und der Beförderung von Vögeln, Eiern, Geflügelfleisch und Tierkörpern
(1) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass es innerhalb von Schutzzonen verboten ist, Geflügel, in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies, Junglegehennen, Eintagsküken, Eier und Tierkörper vom Betrieb auf die Straße (ausgenommen private Betriebswege) oder auf dem Schienenweg zu verbringen oder zu befördern.
(2) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass die Beförderung von Geflügelfleisch von Schlachthöfen, Zerlegungsbetrieben und Kühlhäusern verboten ist, es sei denn,
a)
es stammt von Geflügel, dessen Ursprung außerhalb der Schutzzonen liegt, und es wurde getrennt von Fleisch von Geflügel aus Schutzzonen gelagert und befördert oder
b)
es wurde mindestens 21 Tage vor dem geschätzten Zeitpunkt der frühesten Ansteckung in einem Betrieb in der Schutzzone produziert und es wurde nach seiner Produktion getrennt von nach diesem Zeitpunkt produziertem Fleisch gelagert und befördert.
(3) Das Verbot gemäß den Absätzen 1 und 2 gilt jedoch nicht für die Durchfuhr durch die Schutzzone auf dem Straßen- oder Schienenweg ohne Entladen oder Unterbrechung.
Artikel 18
Ausnahmen für Direktbeförderungen von Geflügel zur unverzüglichen Schlachtung und für das Verbringen oder die Behandlung von Geflügelfleisch
(1) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass aus einem Betrieb in der Schutzzone stammendes Geflügel auf direktem Wege zur unverzüglichen Schlachtung in einen ausgewiesenen Schlachthof befördert wird, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind:
a)
Das Geflügel wird im Herkunftsbetrieb innerhalb von 24 Stunden, bevor es der Schlachtung zugeführt wird, vom amtlichen Tierarzt klinisch untersucht;
b)
gegebenenfalls wurde das Geflügel im Herkunftsbetrieb entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes einer Laboruntersuchung mit Negativbefund unterzogen;
c)
das Geflügel wird in behördlich verplombten Fahrzeugen oder unter behördlicher Überwachung befördert;
d)
die für den ausgewiesenen Schlachthof zuständige Behörde wird entsprechend unterrichtet und erklärt sich bereit, das Geflügel entgegenzunehmen, und bestätigt der zuständigen Behörde am Versandort sodann die Schlachtung;
e)
das Geflügel aus der Schutzzone wird von anderem Geflügel getrennt gehalten und von anderem Geflügel getrennt oder zeitlich verzögert geschlachtet, vorzugsweise am Ende eines Arbeitstages; bevor anderes Geflügel geschlachtet wird, sind die Schlachtlinien zu reinigen und zu desinfizieren;
f)
der amtliche Tierarzt trägt dafür Sorge, dass das Geflügel im ausgewiesenen Schlachthof gleich nach seiner Ankunft und nach der Schlachtung genau untersucht wird;
g)
das Fleisch darf nicht in den innergemeinschaftlichen oder internationalen Handel gelangen und wird mit dem für frisches Fleisch vorgesehenen Genusstauglichkeitskennzeichen im Sinne des Anhangs II der Richtlinie 2002/99/EG (6) des Rates versehen,
h)
das Fleisch wird von Fleisch, das für den innergemeinschaftlichen und internationalen Handel bestimmt ist, separat erzeugt, zerlegt, befördert und gelagert und darf nicht zu Fleischerzeugnissen verarbeitet werden, die für den innergemeinschaftlichen oder internationalen Handel bestimmt sind, es sei denn, es wurde einer Behandlung gemäß Anhang III der Richtlinie 2002/99/EG unterzogen.
(2) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass aus einem Betrieb außerhalb der Schutzzone stammendes Geflügel auf direktem Wege zur unverzüglichen Schlachtung in einen ausgewiesenen Schlachthof innerhalb der Schutzzone befördert wird und anschließend das aus dem betreffenden Geflügel produzierte Fleisch weiterbefördert wird, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind:
a)
Die für den ausgewiesenen Schlachthof zuständige Behörde wird entsprechend unterrichtet und erklärt sich bereit, das Geflügel entgegenzunehmen, und bestätigt der zuständigen Behörde am Versandort sodann die Schlachtung;
b)
das Geflügel wird getrennt von anderem Geflügel aus der Schutzzone gehalten und getrennt oder zeitlich versetzt von anderem Geflügel geschlachtet;
c)
das produzierte Geflügelfleisch wird getrennt von Geflügelfleisch, das von anderem Geflügel aus der Schutzzone stammt, zerlegt, befördert und gelagert;
d)
die tierischen Nebenprodukte werden unschädlich beseitigt.
Artikel 19
Ausnahmen für Direktbeförderungen von Eintagsküken
(1) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Eintagsküken, die aus Betrieben innerhalb der Schutzzone stammen, auf direktem Wege zu einem vorzugsweise außerhalb der Schutz- und Überwachungszone liegenden Betrieb oder Stall dieses Betriebs im selben Mitgliedstaat befördert werden, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind:
a)
Die Küken werden in behördlich verplombten Fahrzeugen oder unter behördlicher Überwachung befördert;
b)
während der Beförderung und im Bestimmungsbetrieb werden geeignete Biosicherheitsmaßnahmen getroffen;
c)
der Bestimmungsbetrieb wird nach Ankunft der Eintagsküken unter amtliche Überwachung gestellt;
d)
im Falle der Beförderung an Orte außerhalb der Schutz- oder Überwachungszone bleibt das Geflügel mindestens 21 Tage im Bestimmungsbetrieb.
(2) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Eintagsküken aus Eiern aus Betrieben außerhalb der Schutz- und Überwachungszone auf direktem Wege zu einem vorzugsweise außerhalb der Schutz- und Überwachungszone liegenden anderen Betrieb im selben Mitgliedstaat befördert werden, sofern die Versandbrüterei aufgrund ihrer Logistik und Arbeitshygiene gewährleisten kann, dass die Eier nicht mit anderen Bruteiern oder Eintagsküken aus Geflügelbeständen innerhalb dieser Zonen und folglich mit anderem Gesundheitsstatus in Berührung gekommen sind.
Artikel 20
Ausnahmen für Direktbeförderungen von Junglegehennen
Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Junglegehennen auf direktem Wege zu einem vorzugsweise in der Schutz- oder Überwachungszone liegenden Betrieb oder Stall dieses Betriebs, in dem kein anderes Geflügel gehalten wird, befördert werden, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind:
a)
Das Geflügel und die in Gefangenschaft gehaltenen Vögel anderer Spezies, die im Herkunftsbetrieb gehalten werden, insbesondere die zu befördernden Tiere, werden vom amtlichen Tierarzt klinisch untersucht;
b)
gegebenenfalls wurde das Geflügel im Herkunftsbetrieb entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes einer Laboruntersuchung mit Negativbefund unterzogen;
c)
die Junglegehennen werden in behördlich verplombten Fahrzeugen oder unter behördlicher Überwachung befördert;
d)
nach Ankunft der Junglegehennen wird der Bestimmungsbetrieb oder der Bestimmungsstall unter amtliche Überwachung gestellt;
e)
im Falle der Beförderung zu Orten außerhalb der Schutz- oder Überwachungszone bleibt das Geflügel mindestens 21 Tage im Bestimmungsbetrieb.
Artikel 21
Ausnahmen für Direktbeförderungen von Brut- und Konsumeiern
(1) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Bruteier auf direktem Wege von einem beliebigen Betrieb zu einer in der Schutzzone liegenden und von der zuständigen Behörde ausgewiesenen Brüterei (nachstehend „ausgewiesene Brüterei“ genannt) oder, sofern folgende Bedingungen erfüllt sind, von einem in der Schutzzone liegenden Betrieb zu einer beliebigen ausgewiesenen Brüterei befördert werden:
a)
Die Elterntiere, von denen die Bruteier stammen, wurden vom amtlichen Tierarzt entsprechend den Anweisungen der zuständigen Behörde untersucht, und es hat sich kein Verdacht auf Aviäre Influenza in diesen Betrieben ergeben;
b)
die Bruteier und ihre Verpackungen werden vor dem Versand desinfiziert, und Herkunft und Verbleib der Eier können jederzeit ermittelt werden;
c)
die Bruteier werden in behördlich verplombten Fahrzeugen oder unter behördlicher Überwachung befördert;
d)
in der ausgewiesenen Brüterei werden nach Anweisung der zuständigen Behörde Biosicherheitsmaßnahmen getroffen.
(2) Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Eier auf direktem Wege
a)
zu einer von der zuständigen Behörde ausgewiesenen Packstelle (nachstehend „ausgewiesene Packstelle“ genannt) befördert werden, sofern sie in Einwegverpackungen verpackt sind und alle von der zuständigen Behörde vorgeschriebenen Biosicherheitsmaßnahmen angewendet werden;
b)
zu einem Verarbeitungsbetrieb zur Herstellung von Eiprodukten im Sinne von Anhang III Abschnitt X Kapitel II der Verordnung (EG) Nr. 853/2004 befördert werden, um gemäß Anhang II Kapitel IX der Verordnung (EG) Nr. 852/2004 bearbeitet und behandelt zu werden; oder
c)
zur unschädlichen Beseitigung befördert werden.
Artikel 22
Ausnahme für die Direktbeförderung von Tierkörpern
Abweichend von Artikel 17 kann die zuständige Behörde genehmigen, dass Tierkörper auf direktem Wege zur unschädlichen Beseitigung abtransportiert werden.
Artikel 23
Reinigung und Desinfektion von Transportmitteln
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass die zur Beförderung im Sinne der Artikel 18 bis 22 verwendeten Fahrzeuge und Ausrüstungen unverzüglich entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes gereinigt und desinfiziert werden.
Artikel 24
Dauer der Maßnahmen
(1) Die in den Artikeln 13 bis 23 vorgesehenen Maßnahmen werden mindestens 21 Tage nach dem Zeitpunkt des Abschlusses der entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes durchgeführten Grobreinigung und ersten Desinfektion des Seuchenbetriebs und solange aufrechterhalten, bis die in der Schutzzone liegenden Betriebe entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes geprüft worden sind.
(2) Sind die in den Artikeln 13 bis 23 vorgesehenen Maßnahmen nach Absatz 1 dieses Artikels nicht mehr aufrechtzuerhalten, so werden in der ehemaligen Schutzzone die Maßnahmen nach Artikel 25 so lange durchgeführt, wie dies nach Artikel 26 erforderlich ist.
Artikel 25
Maßnahmen in Überwachungszonen
Die zuständige Behörde stellt sicher, dass folgende Maßnahmen in Überwachungszonen durchgeführt werden:
a)
In allen gewerblichen Geflügelbetrieben findet so bald wie möglich eine Zählung statt;
b)
die Verbringung von Geflügel, Junglegehennen, Eintagsküken, Eiern innerhalb der Überwachungszone ist verboten, es sei denn, es liegt eine entsprechende Genehmigung der zuständigen Behörde vor, die sicher stellt, dass zur Verhütung der Verschleppung von Viren der Aviären Influenza angemessene Biosicherheitsmaßnahmen getroffen werden; dieses Verbot gilt nicht für die Durchfuhr durch die Überwachungszone auf dem Straßen- oder Schienenweg ohne Entladen oder Unterbrechung;
c)
die Verbringung von Geflügel, Junglegehennen, Eintagsküken, Eiern in Betriebe, Schlachthöfe, Packstellen oder Verarbeitungsbetriebe zur Herstellung von Eiprodukten außerhalb der Überwachungszone ist verboten; die zuständige Behörde kann jedoch genehmigen, dass
i)
Schlachtgeflügel vorbehaltlich des Artikels 18 Absatz 1 Buchstaben a, b und d auf direktem Wege zur sofortigen Schlachtung zu einem ausgewiesenen Schlachthof befördert wird.
Die zuständige Behörde kann genehmigen, dass aus Betrieben außerhalb der Schutz- und Überwachungszonen stammendes Geflügel auf direktem Weg zur sofortigen Schlachtung zu einem ausgewiesenen Schlachthof innerhalb der Überwachungszone befördert wird und anschließend das aus dem betreffenden Geflügel produzierte Fleisch weiterbefördert wird;
ii)
Junglegehennen zu einem Betrieb im selben Mitgliedstaat befördert werden, in dem kein anderes Geflügel gehalten wird; dieser Betrieb wird nach Ankunft der Junglegehennen unter amtliche Überwachung gestellt und die Junglegehennen bleiben mindestens 21 Tage im Bestimmungsbetrieb;
iii)
Eintagsküken
-
auf direktem Wege zu einem Betrieb oder Stall dieses Betriebs im selben Mitgliedstaat befördert werden, sofern angemessene Biosicherheitsmaßnahmen getroffen werden und der Betrieb nach der Beförderung unter amtliche Überwachung gestellt wird und die Eintagsküken mindestens 21 Tage im Bestimmungsbetrieb bleiben, oder
-
aus Bruteiern aus Geflügelbetrieben außerhalb der Schutz- und Überwachungszone auf direktem Wege zu einem anderen Betrieb befördert werden, sofern die Versandbrüterei aufgrund ihrer Logistik und ihrer Biosicherheitsarbeitsbedingungen gewährleisten kann, dass die Eier nicht mit anderen Bruteiern oder Eintagsküken aus Geflügelbeständen innerhalb dieser Zonen und folglich mit anderem Gesundheitsstatus in Berührung gekommen sind;
iv)
Bruteier auf direktem Wege zu einer ausgewiesenen Brüterei innerhalb oder außerhalb der Überwachungszone befördert werden; die Eier und ihre Verpackungen werden vor dem Versand desinfiziert, und Herkunft und Verbleib dieser Eier können jederzeit ermittelt werden;
v)
Konsumeier auf direktem Wege zu einer ausgewiesenen Packstelle befördert werden, sofern sie in Einwegpackungen verpackt sind und alle von der zuständigen Behörde vorgeschriebenen Biosicherheitsmaßnahmen getroffen werden;
vi)
Eier auf direktem Wege zu einem innerhalb oder außerhalb der Überwachungszone gelegenen Verarbeitungsbetrieb zur Herstellung von Eiprodukten im Sinne des Anhangs III Abschnitt X Kapitel II der Verordnung (EG) Nr. 853/2004 befördert und gemäß Anhang II Kapitel XI der Verordnung (EG) Nr. 852/2004 bearbeitet und behandelt werden;
vii)
Eier zur unschädlichen Beseitigung befördert werden;
d)
Personen, die Haltungsbetriebe in der Überwachungszone betreten oder verlassen, halten zur Verhütung der Verschleppung des Erregers angemessene Biosicherheitsmaßnahmen ein;
e)
Fahrzeuge und Ausrüstungen, die zur Beförderung von lebendem Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies, Tierkörpern, Futtermitteln, Kot, Gülle und Einstreu sowie anderen Materialien oder Stoffen, die kontaminiert sein könnten, verwendet werden, sind nach ihrer Kontamination unverzüglich entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes zu reinigen und zu desinfizieren;
f)
Geflügel, in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies oder Haussäugetiere dürfen nur mit Genehmigung der zuständigen Behörde in Betriebe verbracht oder aus Betrieben entfernt werden, in denen Geflügel gehalten wird. Diese Beschränkung gilt nicht für Säugetiere, die ausschließlich Zugang zu Wohnbereichen in diesen Betrieben haben, in denen sie
i)
keinen Kontakt zu in diesem Betrieb gehaltenem Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies haben und
ii)
keinen Zugang zu Käfigen oder Bereichen haben, in denen solches Geflügel oder solche in Gefangenschaft gehaltene Vögel anderer Spezies gehalten werden;
g)
ein Anstieg der Morbiditäts- oder Mortalitätsrate oder ein spürbarer Rückgang der Produktion von Betrieben wird unverzüglich der zuständigen Behörde mitgeteilt, die entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes geeignete Untersuchungen durchführt;
h)
das Verbringen oder Ausbringen von benutzter Einstreu, Kot oder Gülle wird verboten, es sei denn, es liegt eine Genehmigung der zuständigen Behörde vor; es kann genehmigt werden, dass Kot aus einem Betrieb in der Überwachungszone unter Einhaltung von Biosicherheitsmaßnahmen zur Behandlung oder Zwischenlagerung mit anschließender Behandlung zur Abtötung etwa vorhandener Viren der Aviären Influenza gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1774/2002 zu einem ausgewiesenen Betrieb befördert wird;
i)
Messen, Märkte, Tierschauen und sonstige Zusammenführungen von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies sind verboten;
j)
Geflügel, das zur Wiederaufstockung von Wildbeständen bestimmt ist, darf nicht freigesetzt werden.
Artikel 26
Dauer der Maßnahmen
Die in Artikel 25 vorgesehenen Maßnahmen werden mindestens 30 Tage nach dem Zeitpunkt des Abschlusses der entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes durchgeführten Grobreinigung und ersten Desinfektion des Seuchenbetriebs aufrechterhalten.
Artikel 27
Maßnahmen in weiteren Restriktionsgebieten
(1) Die zuständige Behörde kann vorschreiben, dass einige oder alle der in den Artikeln 13 und 26 vorgesehenen Maßnahmen auch in weiteren Restriktionsgebieten im Sinne des Artikels 11 Absatz 4 (nachstehend „weitere Restriktionsgebiete“ genannt) durchgeführt werden.
(2) Soweit epidemiologische Informationen oder andere Anhaltspunkte dies nahe legen, kann die zuständige Behörde ein präventives Tilgungsprogramm durchführen, einschließlich der präventiven Schlachtung oder Tötung von Geflügel oder in Gefangenschaft gehaltenen Vögeln anderer Spezies nach den Kriterien des Anhangs IV der Richtlinie 2005/94/EG in Betrieben und gefährdeten Gebieten, die sich in weiteren Restriktionsgebieten befinden.
Die Wiederbelegung dieser Betriebe erfolgt nach den Anweisungen der zuständigen Behörde.
(3) Mitgliedstaaten, die die in den Absätzen 1 und 2 vorgesehenen Maßnahmen anwenden, teilen dies der Kommission mit.
Artikel 28
Laboranalysen und andere Maßnahmen betreffend Schweine und andere Tiere
(1) Die zuständige Behörde stellt sicher, dass nach Bestätigung der Präsenz von HPAI in einem Betrieb auch die im Betrieb befindlichen Schweine geeigneten Laboruntersuchungen unterzogen werden, um zu bestätigen oder auszuschließen, dass diese Schweine gegenwärtig mit dem hoch pathogenen Virus der Aviären Influenza infiziert sind oder früher damit infiziert waren.
Bis die Laborbefunde vorliegen, dürfen keine Schweine aus dem Betrieb entfernt werden.
(2) Bestätigen die Laborbefunde nach Absatz 1 das Vorhandensein von HPAI-Viren bei Schweinen, so kann die zuständige Behörde genehmigen, dass diese Schweine zu anderen Schweinehaltungsbetrieben oder zu ausgewiesenen Schlachthöfen verbracht werden, sofern durch Folgeuntersuchungen nachgewiesen wurde, dass das Risiko der Verschleppung der Aviären Influenza geringfügig ist.
(3) Bestätigen die Laborbefunde nach Absatz 1 eine ernsthafte Gefahr für die Gesundheit, so stellt die zuständige Behörde sicher, dass die Schweine so bald wie möglich unter amtlicher Aufsicht und nach Maßgabe der Richtlinie 93/119/EG des Rates (7) so getötet werden, dass die Verschleppung des Virus der Aviären Influenza, insbesondere während des Transports, vermieden wird.
(4) Bei Bestätigung der Präsenz der Aviären Influenza in einem Betrieb kann die zuständige Behörde auf der Grundlage einer Risikobewertung die in den Absätzen 1, 2 und 3 vorgesehenen Maßnahmen auf andere Säugetiere innerhalb dieses Betriebs und auf Kontaktbetriebe anwenden.
(5) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission im Rahmen des Ständigen Ausschusses für die Lebensmittelkette und Tiergesundheit die Befunde der Laboranalysen und die Ergebnisse der in den Absätzen 1 bis 4 vorgesehenen Maßnahmen mit.
(6) Die zuständige Behörde kann nach Bestätigung der Präsenz des HPAI-Virus bei Schweinen oder anderen Säugetieren in einem Betrieb eine Überwachung einleiten, um geeignete Maßnahmen festzulegen und umzusetzen und somit eine weitere Übertragung von HPAI auf andere Spezies zu verhindern.
Artikel 29
Wiederbelegung von Betrieben
(1) Die Mitgliedstaaten stellen sicher, dass nach Durchführung der in Artikel 7 vorgesehenen Maßnahmen die Absätze 2 bis 5 des vorliegenden Artikels erfüllt werden.
(2) Gewerbliche Geflügelhaltungen dürfen frühestens 21 Tage nach dem Zeitpunkt des Abschlusses der entsprechend den Anweisungen des amtlichen Tierarztes durchgeführten Feinreinigung und Schlussdesinfektion wieder belegt werden.
(3) In den 21 Tagen nach dem Tag der Wiederbelegung gewerblicher Geflügelhaltungen sind folgende Maßnahmen durchzuführen:
a)
Das Geflügel wird mindestens einer klinischen Untersuchung durch den amtlichen Tierarzt unterzogen. Diese klinische Untersuchung oder, falls mehr als eine klinische Untersuchung durchgeführt wird, die abschließende klinische Untersuchung wird zu einem Zeitpunkt durchgeführt, der möglichst nahe am Ende des vorgenannten Zeitraums von 21 Tagen liegt;
b)
entsprechend den Anweisungen der zuständigen Behörde werden Laboruntersuchungen durchgeführt;
c)
Geflügel, das während der Wiederbelegungsphase verendet ist, wird entsprechend den Anweisungen der zuständigen Behörde untersucht;
d)
Personen, die gewerbliche Geflügelhaltungen betreten oder verlassen, treffen angemessene Biosicherheitsmaßnahmen, um zu verhüten, dass die Aviäre Influenza verschleppt wird;
e)
Geflügel darf während der Wiederbelegungsphase nur mit Genehmigung der zuständigen Behörde aus gewerblichen Geflügelhaltungen entfernt werden;
f)
der Besitzer/Halter führt Buch über Produktionsdaten einschließlich der Morbiditäts- und Mortalitätsdaten; diese Aufzeichnungen sind regelmäßig zu aktualisieren;
g)
nennenswerte Änderungen der Produktionsdaten im Sinne von Buchstabe f sowie andere Unregelmäßigkeiten werden der zuständigen Behörde unverzüglich mitgeteilt.
(4) Auf der Grundlage einer Risikobewertung kann die zuständige Behörde veranlassen, dass die Maßnahmen gemäß Absatz 3 auch in anderen Betrieben als gewerblichen Geflügelhaltungen durchgeführt oder auch auf andere Spezies in einer gewerblichen Geflügelhaltung angewandt werden.
(5) Die Wiederbelegung von Kontaktbetrieben mit Geflügel erfolgt nach den Anweisungen der zuständigen Behörde auf der Grundlage einer Risikobewertung.
Artikel 30
Gültigkeit
Diese Entscheidung gilt bis zum 30. Juni 2007.
Artikel 31
Adressaten
Diese Entscheidung ist an die Mitgliedstaaten gerichtet.
Brüssel, den 14. Juni 2006