РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 805/2008 НА СЪВЕТА
от 7 август 2008 година
за отмяна на антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 437/2004 върху вноса на пъстърва с произход от Норвегия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“), наложи с Регламент (ЕО) № 437/2004 (2) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на пъстърва с произход от Норвегия (LRT или „разглеждания продукт“, както е определен в съображение 19 по-долу). Окончателното мито беше наложено под формата на общонационално мито ad valorem на равнище от 19,9 % („действащите мерки“).
2. Искане за преразглеждане и започване
(2)
На 12 март 2007 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане, депозирано от няколко производители и износители на LRT, а именно Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Lerøy AS и Sirena Norway AS („заявителите“), в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(3)
Заявителите предоставиха prima facie доказателства, че обстоятелствата, въз основа на които са въведени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителите твърдяха и предоставиха prima facie доказателства, които сочат, че техните експортни цени за пазара на Общността значително са се повишили и са осезателно по-високи от цените на вътрешния пазар и производствените разходи в Норвегия. Заявителите също така твърдят, че това ще доведе до намаляване на дъмпинга значително под нивото на действащите мерки и затова запазването на действието на мерките на сегашните им равнища с цел компенсиране на дъмпинга вече не е необходимо. Това доказателство беше сметнато за достатъчно основание за откриването на процедура.
(4)
Съответно, след консултация с Консултативния комитет, на 15 май 2007 г. Комисията започна, с публикуване на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3), частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на LRT с произход от Норвегия, в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент („известие за започване“).
(5)
Това преразглеждане беше ограничено по обхват до аспектите на дъмпинга и имаше за цел да се оцени необходимостта от продължаване, премахване или изменение на действащите мерки.
3. Засегнати от процедурата страни
(6)
Комисията информира официално за започването на процедурата всички известни износители/производители в Норвегия, известните заинтересовани търговци, вносители и сдружения, както и представителите на Кралство Норвегия. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят своето становище писмено и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
4. Подбор на представителна извадка
(7)
В раздел 5, буква а) от известието за започване на процедура се посочва, че Комисията може да реши да прибегне до представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. В отговор на запитването съгласно раздел 5, буква а), подточка i) от известието за започване 298 дружества, които представляват повече от 70 % от използваните по време на периода на разследване производствени лицензи, предоставиха исканата информация в указания срок. От тях 123 бяха износители и/или производители на LRT. Износът е осъществяван пряко или непряко чрез свързани и несвързани търговци.
(8)
Предвид големия брой участващи дружества беше решено да се приложат разпоредбите за представителна извадка и за тази цел, след консултация с представителите на норвежкото производство, беше подбрана представителна извадка на дружествата производители с най-голям обем износ за Общността (производители износители).
(9)
Съгласно член 17 от основния регламент избраната представителна извадка обхвана възможно най-голям представителен обем на износа, който разследването можеше логично да обхване в рамките на наличното време.
(10)
Дружествата, които не бяха подбрани в извадката, отправиха искане за определяне на индивидуален дъмпингов марж. Предвид големия брой на исканията, както и големия брой на дружествата, подбрани в извадката, обаче се прецени, че такива индивидуални проучвания биха затруднили ненужно разследването по смисъла на член 17, параграф 3 от основния регламент и биха попречили на приключването на разследването в срок. Затова исканията за определяне на индивидуални маржове бяха отхвърлени.
(11)
Един от подбраните в извадката производители износители заяви, че не е в състояние да попълни въпросника за антидъмпинга. Затова този производител износител беше изключен от извадката, а констатациите, отнасящи се до него, се основаваха на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(12)
Разследването също така разкри, че други двама производители износители, включени в извадката, не са изнасяли разглеждания продукт в Общността по време на периода на разследване за преразглеждане („ПРП“). Тъй като по тази причина липсваше експортна цена, за тези производители износители не можеше да бъде установен дъмпингов марж.
(13)
Тримата производители износители, включени в окончателната представителна извадка, представляваха около 33 % от норвежкия износ на LRT за Общността и 31 % от обема на производството в Норвегия по време на ПРП, който беше сметнат за представителен.
(14)
Що се отнася до вносителите, както и с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо да прибегне до представителна извадка, в раздел 5, буква а), подточка ii) от известието за започване на процедура се съдържаше изискване към вносителите в Общността да предоставят информацията, посочена в този раздел. Само трима вносители в Общността попълниха формуляра за представителната извадка. Предвид този малък брой съдействащи вносители съставянето на представителна извадка в този случай не беше необходимо.
(15)
Комисията изиска и провери цялата информация, преценена за необходима за определяне на дъмпинга. За тази цел Комисията покани всички известни заинтересовани страни и всички останали страни, които се представиха в сроковете, определени в известието за започване на процедура, да съдействат в настоящата процедура и да попълнят съответните въпросници.
(16)
Комисията извърши проверка на място на следните дружества:
а)
Производители от Норвегия
-
Marine Harvest AS, Bergen, Норвегия;
-
Hallvard Lerøy AS, Bergen, Норвегия;
-
Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Норвегия;
-
Svanøy Havbruk AS, Svanøybukt, Норвегия;
-
Hyen Laks AS, Hyen, Норвегия;
б)
Свързани търговци от Норвегия
-
Coast Seafood AS, Måløy, Норвегия;
-
Skaar Norway AS, Florø, Норвегия.
(17)
Всички заинтересовани страни, които изявиха желание и показаха, че има специални причини да бъдат изслушани, бяха изслушани.
5. Период на разследване
(18)
Разследването за дъмпинг обхваща периода от 1 април 2006 г. до 31 март 2007 г. („период на разследване за преразглеждане“ или „ПРП“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт е същият като този в първоначалното разследване, а именно пъстърва (Oncorhynchus Mykiss) в прясно, охладено или замразено състояние, цяла риба (с глава и хриле, изкормена, всяка с тегло над 1,2 kg, или без глава, без хриле и изкормена, всяка с тегло над 1 kg) или под формата на филе (всяка с тегло над 0,4 кг), с произход от Норвегия („разглежданият продукт“).
(20)
Понастоящем разглежданият продукт се класифицира под кодове по КН 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 и 0304 29 15, съответстващи на различните начини на представяне на продукта (прясна или охладена риба, прясно или охладено филе, замразена риба и замразено филе).
2. Сходен продукт
(21)
Както беше установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Норвегия, имат едни и същи основни физически характеристики и една и съща употреба. Затова те се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Тъй като настоящото преразглеждане беше ограничено до дъмпинга, не се стигна до заключения по отношение на продукта, произвеждан и продаван от производството на Общността на пазара на Общността.
В. ДЪМПИНГ
1. Обща оценка
(22)
Норвежките производители на LRT извършват продажби на разглеждания продукт за Общността пряко или чрез свързани и несвързани търговци. За изчисляване на експортната цена бяха използвани само продажби, предназначени за пазара на Общността, които са установими, извършени пряко или чрез свързани дружества на производителите износители, включени в представителната извадка, установени постоянно в Норвегия.
2. Нормална стойност
(23)
За да определи нормалната стойност, Комисията първо установи за всеки производител износител, включен в представителната извадка, дали неговите общи продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт са представителни в сравнение с общия обем на експортните му продажби за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се смятат за представителни, когато общият им обем за всеки производител износител е най-малко 5 % от общия обем на неговите експортни продажби за Общността.
(24)
За да се определи дали продажбите на вътрешния пазар са представителни, продажбите на несвързани търговци, разположени в Норвегия по време на ПРП, бяха пренебрегнати, тъй като крайното местоназначение на тези продажби не можеше да бъде установено със сигурност. Всъщност разследването показа, че тези продажби в преобладаващата си част са били предназначени за износ за пазарите на трети държави и поради това не са били извършвани за вътрешно потребление.
(25)
Комисията впоследствие определи видовете продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, които като цяло имат представителни продажби на вътрешния пазар, които продукти са идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ за Общността.
(26)
Вътрешните продажби на конкретен вид продукт бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар през периода на разследването за преразглеждане, представляваше 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Общността.
(27)
Направен беше анализ и дали вътрешните продажби на всеки вид от разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да се разглеждат като извършени в хода на обичайната търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент, като беше установен делът на рентабилните продажби на въпросния вид продукт на независими клиенти. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на периода на разследването за преразглеждане, както следва:
(28)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява над 80 % от общия обем на продажбите за същия вид продукт и когато среднопретеглената цена на този вид е равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителните цени на вътрешния пазар. Тази цена се изчислява като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид продукт, осъществени по време на ПРП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(29)
Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид продукт представлява 80 % или по-малко от общия обем продажби за този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е под производствените разходи, нормалната стойност се основава на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби съставляват най-малко 10 % от общия обем продажби за този вид.
(30)
Когато обемът на рентабилните продажби за който и да е вид на продукта представлява по-малко от 10 % от общия обем на продажбите за този вид, се приема, че цената на вътрешния пазар на този конкретен вид не представлява подходяща база за установяване на нормалната стойност.
(31)
Когато цените на вътрешния пазар за даден вид на продукта, продаден от производител износител, не могат да се използват за установяване на нормалната стойност, е необходимо да се използва друг метод.
(32)
Във връзка с това на първо място беше проучено дали нормалната стойност може да бъде определена въз основа на цените на вътрешния пазар на други производители в Норвегия в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент. Тъй като в този случай корпоративната структура на групите, подбрани в представителната извадка, беше много сложна и те значително се различаваха помежду си, което по всяка вероятност е оказало влияние върху продажните цени на производителите износители на вътрешния пазар, използването на продажните цени на други производители беше сметнато за неуместно, тъй като не би довело до по-надеждни резултати, отколкото ако се използва собствената информация на всеки отделен производител износител. Следователно нормалната стойност беше съставена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, както следва:
(33)
Нормалната стойност беше съставена, като към производствените разходи за изнасяните видове на продукта на производителя износител, съответно коригирани при необходимост, бяха добавени разумна сума за разходите по реализация, общите и административните разходи, както и разумен марж на печалбата.
(34)
Във всички случаи разходите по реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени съгласно методите, установени в член 2, параграф 6 от основния регламент. За тази цел Комисията провери надеждността на данните относно разходите по реализация, общите и административните разходи и печалбата, осъществени на вътрешния пазар от всеки един от разглежданите производители износители.
(35)
Един от тримата разглеждани производители износители, за които нормалната стойност трябваше да бъде съставена, не е имал представителни продажби на вътрешния пазар. Поради това описаният в подзаглавието на член 2, параграф 6 метод не можеше да бъде използван.
(36)
Тъй като другите производители износители са имали представителни продажби на вътрешния пазар в хода на обичайната си търговска дейност, разходите по реализация, общите и административни разходи и печалбата за този производител износител бяха определени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, т.е. въз основа на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за други износители или производители, подлежащи на разследване по отношение на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на държавата на произход.
3. Експортна цена
(37)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, действително заплащани или дължими.
(38)
Когато експортните продажби са извършвани с посредничеството на свързани търговци, експортната цена беше съставена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за пръв път на независим купувач, съответно коригирана с всички разходи, направени между вноса и препродажбата, а така също и увеличена с разумна по размер сума за разходите по реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение бяха използвани действителните разходи по реализация, общите и административните разходи, направени от свързаните вносители по време на ПРП. Що се отнася до печалбата, тя беше определена въз основа на наличната информация, а при липса на всякаква друга по-надеждна информация беше приета за разумна печалба от 2 % за вносител в този стопански сектор.
(39)
Както беше споменато по-горе в съображение 24, в случаите, когато продажбите са били извършени чрез несвързани търговци, не беше възможно да се определи със сигурност крайното местоназначение на продукта за износ. По тази причина не можа да се установи дали дадена продажба е направена на клиент в Общността или в друга трета държава и съответно беше решено да не се вземат предвид продажбите за несвързани търговци.
4. Сравнение
(40)
Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена на производител.
(41)
С цел да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени съответните намаления под формата на корекции за отчитане на разликите в онези фактори, които засягат цените и тяхната сравнимост. Съответните корекции бяха разрешени във всички случаи, в които са били сметнати за разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства. На тази основа бяха направени корекции за разлики в отстъпки, комисиони, транспорт, застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, банкови такси, кредити и вносни мита.
5. Дъмпингови маржове
5.1. Дружества, участващи в представителната извадка
(42)
За производителите износители, които бяха включени в представителната извадка, беше изчислен индивидуален дъмпингов марж. При тези дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Общността, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид разглеждан продукт, както е посочено в член 2, параграф 11 от основния регламент.
(43)
Въз основа на гореизложеното дъмпинговите маржове на включените в представителната извадка дружества, изразени като процент от CIF нетна цена на граница на Общността, без платено мито, са:
Marine Harvest AS
-12,1 %
Hallvard Lerøy AS
-3,3 %
Sjøtroll Havbruk AS
0,6 %
5.2. Общонационален дъмпингов марж
(44)
Като се вземе предвид, че дъмпинговите маржове, определени за всички дружества в представителната извадка, бяха de minimis и че оказването на съдействие при настоящото разследване беше много високо, за общонационалния дъмпингов марж също се прие, че е de minimis.
Г. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА
1. Обща оценка
(45)
Беше направено допълнително проучване в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, дали обстоятелствата по време на ПРП, т.е. дъмпинговите маржове, както се посочва по-горе, са били с дълготраен характер. Във връзка с това бяха проучени по-специално: i) вероятното развитие на нормалната стойност, ii) изменението на обема на продукция в Норвегия, и iii) развитието на потреблението на LRT на пазара на Общността, iv) изменението на експортните цени и обеми за пазарите на трети държави, както и v) развитието на експортните цени и обеми за Общността.
2. Изменение на нормалната стойност
(46)
За да се определи вероятното изменение на нормалната стойност и поради факта, че нормалните стойности, установени по време на ПРП, трябваше да се съставят въз основа на производствените разходи на производителя износител с най-голям обем на износ за ЕО в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент, беше сметнато за уместно да се проучи вероятното изменение на производствените разходи в Норвегия като заместител на цените на вътрешния пазар.
(47)
В този контекст бяха проучени няколко фактора, оказващи влияние върху нивото на разходите за единица продукция, като разходите за храна, разходите за млада риба и въздействието на процеса на консолидация на норвежкото производство на LRT. Първо, разследването разкри, че двата основни елемента на разходите - разходите за храна и разходите за млада риба, които съставляват над 60 % от общите разходи, са намалели от периода на първоначалното разследване и са се стабилизирали от началото на ПРП. Не бяха открити признаци, които да подсказват за значителното им колебание в близко бъдеще. Това се потвърди с ценоразписите за храната през първото тримесечие на 2008 г., които бяха проверени по време на разследването. Второ, процесът на консолидация в производството също е повлиял за намаляване на разходите поради икономии от мащаба. Така общите производствени разходи са намалели с около 12 % за времето между първоначалното разследване и ПРП. Очаква се общите разходи да се стабилизират на нивата им, установени през ПРП.
(48)
Тъй като не всички измежду установените по време на ПРП нормални стойности са били предмет на съставяне, беше проучено дали е вероятно продажните цени на вътрешния пазар да останат на същото ниво както през ПРП. Нямаше информация по отношение на цените на вътрешния пазар в Норвегия след ПРП. Въпреки че въз основа на публично достъпни статистически данни, показващи растеж на цените през последните години, беше отбелязано, че цените на вътрешния пазар в Норвегия и експортните цени за Общността са били на сходни равнища и в общи линии са следвали една и съща тенденция, на тази основа не можеше да се направи издържано заключение. Затова беше трудно да се предвиди как точно ще се развият в бъдеще цените на вътрешния пазар, но беше направено заключение, че те биха следвали тенденция, сходна с тази на експортните цени за Общността.
(49)
В заключение, като се вземе предвид гореизложеното, се приема, че няма вероятност нормалната стойност да нарасне значително в близко бъдеще, когато се основава на производствени разходи. От друга страна, анализът на нормалната стойност, основана на цените на вътрешния пазар, не показа ясна картина на бъдещите промени. Затова, въпреки че не беше направено окончателно заключение, налице са признаци, че няма вероятност нормалната стойност да нарасне значително в близко бъдеще.
(50)
След оповестяване на информацията производството на Общността заяви, че заключенията, направени относно храната и младата риба, са погрешни. Производството на Общността също така твърдеше, че цената на храната във Финландия е нараснала с 36 % между 2001 г. и 2008 г. и че норвежката цена на храната е следвала същата тенденция. Производството на Общността също така заяви, че цената на компонентите на храната е нараснала рязко по време и след ПРП, което означава увеличение на разходите за производството на LRT в Норвегия.
(51)
Тъй като твърденията относно цената на храната във Финландия не бяха подкрепени с никаква публична информация или такава, която може да бъде проверена, те трябваше да бъдат отхвърлени. Що се отнася до цената на компонентите на храната, не се оспорва възможността тя да се е повишила. Въпреки това, като се вземе предвид възможността за взаимозаменяемост на различни компоненти на храната, при което някои компоненти с по-висока цена обикновено могат да се заместят с компоненти на по-ниска цена, се очаква, че дори да има увеличение на цената на някои компоненти на храната, това не би оказало пряко линейно въздействие върху общите разходи за храна (а впоследствие и върху общите производствени разходи), т.е. ако изобщо има някакво увеличение на общите разходи за храна, темповете на това увеличение ще бъдат значително по-бавни.
(52)
Производството на Общността също така заяви, че норвежките статистики показват, че разходите за единица продукция на млада риба са нараснали с 15,7 % в периода между 2003 и 2006 г. Същите статистики обаче сочат, че ако се разгледа един по-голям период от време, ще стане ясно, че разходите за млада риба са се колебали през последните десет години и като цяло не са нараснали значително. Освен това следва да се отбележи, че представеният от производството на Общността среден разход за младата риба не се отнася до никакво средно тегло на тази риба, каквото обаче е необходимо, за да се направи смислена оценка на споменатите разходи. Предвид горепосоченото, аргументите, повдигнати от производството на Общността относно разхода за храна и млада риба, не бяха взети под внимание и следователно заключенията, направени в съображение 49 по-горе, бяха потвърдени.
3. Изменение на обемите на продукция в Норвегия
(53)
Противно на аргументите, повдигнати от заинтересованите страни в Норвегия, разследването разкри, че има вероятност обемът на производството на разглеждания продукт в Норвегия да се увеличи още повече в близко бъдеще. Въпреки че изглежда, че двама основни норвежки производители на разглеждания продукт вероятно действително са решили да прекратят производството си на разглеждания продукт, разследването разкри още, че други производители на LRT и сьомга са планирали да спрат производството на сьомга и да се насочат към продукция на LRT.
(54)
Производствените лицензи, издавани от норвежкото правителство, обхващат както разглеждания продукт в настоящото преразглеждане (LRT), така и сьомгата и ограничават обема на производството на тези два продукта. Въпреки че преди 2009 г. не се очаква издаване на нови лицензи, отделни производители могат да решат да преминат, в рамките на един и същ лиценз, от производство на сьомга към производство на LRT (и обратното). Като се вземе предвид относителният обем на производството на сьомга и този на LRT обаче (средно около 90 % от обхвата на лиценза се използват за производство на сьомга и само 10 % - за производство на LRT), въздействието на преминаването от сьомга към LRT ще бъде далеч по-голямо, отколкото в обратния случай.
(55)
Заинтересованите страни в Норвегия твърдяха, че основни производители на LRT непрекъснато преминават към производство на сьомга поради биологичните различия между LRT и сьомгата (например честота на улова, по-кратък период на излюпване на младите пъстърви), което прави производството на сьомга по-ефективно и следователно по-рентабилно. Освен че не беше подкрепен с никакви доказателства, този аргумент също така не вземаше под внимание факта, че LRT се произвежда успешно в Норвегия в продължение на много години, като същите тези биологични различия между сьомгата и LRT винаги са съществували. Не беше обяснено кои точно обстоятелства са се променили и са направили промяната в производствените стратегии по-вероятна сега, отколкото в миналото. Този аргумент също противоречеше на очакванията на норвежките производители на LRT, че консумацията на тази риба ще нарасне в световен мащаб (вж. съображение 63 по-долу). Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(56)
В допълнение публично достъпните статистики показват, че през 2008 г. количеството млада риба за производството на разглеждания продукт значително е нараснало, най-малко с 20 % в сравнение с 2007 г. Тенденция на повишаване в производството се разкрива също и от други статистики (SSB - Statistics Norway), които сочат значителен ръст на производството (+ 42 %) и продажбите (+ 53 %) на млада риба от вида LRT през периода 2003-2006 г.
(57)
Накрая, доказателствата, представени от норвежките заинтересовани страни в подкрепа на техните твърдения, а именно че нивото на биомасата и производството на хайвер са намалели, което е признак за по-малък обем на продукцията в бъдеще, бяха непълни и се основаваха на много предположения. Затова тези доказателства не бяха приети за убедителни.
(58)
Въз основа на гореизложеното, аргументът на норвежките заинтересовани страни, че обемите на производството в Норвегия общо ще намалеят, трябваше да бъде отхвърлен.
(59)
Производството на Общността твърдеше, че се очаква продукцията в Норвегия да нарасне дори повече след вероятното издаване на нови производствени лицензи през 2009 г. Както се споменава в съображение 54 по-горе, преди 2009 г. не се очаква издаване на нови лицензи. Във връзка с това беше сметнато, че дори да бъдат издадени нови лицензи през 2009 г., допълнителният брой на лицензите, а оттам и допълнителният обем на продукция все още не са известни. Освен това лицензите обхващат както продукция на сьомга, така и на пъстърва, а на настоящия етап не е възможно да се прогнозира с достатъчна степен на сигурност каква част от обхвата на лиценза ще се използва за сьомга и каква за пъстърва. Накрая следва да се отбележи, че дори да се издадат нови лицензи, като се вземат предвид относително дългите производствени цикли, това не означава незабавно увеличаване на производството. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
(60)
Норвежката федерация и асоциация за морска храна се противопостави на твърдението, че обемът на продукцията на пъстърва е нараснал или би нараснал допълнително в бъдеще, заявявайки, че общата биомаса и количеството на рибата през април 2008 г. са били значително по-ниски в сравнение с тези през април 2007 г. Тези твърдения обаче не можеха да бъдат проверени и следователно трябваше да бъдат отхвърлени.
(61)
Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че обемите на продукция на LRT в Норвегия вероятно ще се увеличат в обозримо бъдеще.
4. Изменение на потреблението в Общността
(62)
Отбелязва се, че настоящото разследване беше ограничено до дъмпинга и затова нямаше на разположение точни данни за продукцията на производството на Общността и за неговите продажби на LRT на пазара на Общността по време на ПРП.
(63)
Няколко източника обаче потвърдиха, че в бъдеще се очаква световното търсене на рибни продукти, включително на LRT, да нараства с 5 % годишно. Тази възходяща тенденция вероятно ще бъде наблюдавана и в Общността, въпреки че не се очаква търсенето в Общността да поеме изцяло допълнителните обеми на LRT, произведени в Норвегия.
(64)
След оповестяването Финландската асоциация по рибовъдство (FFFA) се противопостави на горното заключение, заявявайки, че дори да се очаква световното търсене на риба да се увеличи, в Общността няма да има допълнително търсене на норвежка LRT. FFFA също така заяви, че допълнителното търсене ще бъде насочено към нови екзотични видове риби, а не към пъстървата. Трябва да се отбележи, че както се споменава в съображение 63 по-горе, няколко източника посочиха увеличение на консумацията на LRT, което също се потвърди и от други заинтересовани страни, представляващи фермери с местонахождение в няколко държави-членки, но също така и в Норвегия. Тъй като FFFA не представи никаква информация или доказателства, които биха могли да докажат нейните твърдения, последните трябваше да бъдат отхвърлени.
5. Изменение на експортните цени и обеми за пазари на трети държави
(65)
Разследването показа, че главните експортни пазари на Норвегия са Русия и в по-малка степен Япония, към които са насочени общо около 57 % от норвежкия износ на LRT, докато за пазара на Общността през 2007 г. са били предназначени само 13 % от норвежкия износ. Около 14 % от общия норвежки износ на LRT през същата година са били насочени също към Украйна и Тайван.
(66)
Норвежкият износ за световния пазар е в конкуренция с износа на Чили. Обемите на продукцията и износът на Чили превишават тези на Норвегия, тъй като Чили е най-значимият участник в световен мащаб в това отношение.
(67)
Вследствие на нарастващото търсене обаче норвежкият износ за Русия, а също и за Украйна се е увеличил значително през последните години, т.е. от 8 600 тона през 2002 г. е достигнал общо 31 500 тона през 2007 г. Тази тенденция се потвърждава от скорошни статистики, които сочат, че значителни допълнителни обеми чилийска и норвежка LRT са изнасяни за Русия.
(68)
Както се посочва в съображение 65, разследването показа, че Русия е станала главният експортен пазар за норвежките производители. Освен значителното увеличение на обема на износа за Русия, през 2007 г. се забелязва също и преминаване от продажби на замразена пъстърва към прясна пъстърва. Тази промяна показва желанието на норвежките производители да задоволяват потребностите на техните руски клиенти, които предпочитат пресни продукти, и също така сочи силния интерес на норвежките производители износители към разрастващия се руски пазар.
(69)
Норвежкият износ за Япония следва низходяща тенденция между 2006 и 2007 г. и е намалял с 39 %, т.е. от 10 877 на 6 661 тона. Както и в случая с Русия, норвежкият износ е в конкуренция с чилийския износ на пазара на Япония. Чили успя да увеличи значително обема на износа си за Япония. За да се направят по-категорични заключения обаче, ще трябва да се разгледа по-продължителен период от време. Въз основа на данните, с които разполагат службите на Комисията обаче, такова заключение не можеше да беше направено.
(70)
Установи се, че по време на ПРП норвежките експортни цени са били по-високи за пазарите на трети държави, отколкото за Общността (средно с 8,6 %). Въпреки това обаче статистиките, отнасящи се до периода след ПРП, показват тенденция на спад в цената и на традиционните експортни пазари на Норвегия. Между 2006 и 2007 г. средните цени на износа от Норвегия за Русия са варирали от 34,70 NOK/ kg до 24,22 NOK/kg. Това до голяма степен се обяснява както с преминаването от износ на замразена пъстърва към износ на прясна пъстърва, която е по-евтина, така и с международната конкуренция. Също така експортните цени за Япония са се променили от средно 33,26 NOK/kg през 2006 г. на 29,79 NOK/kg. Независимо от това намаление, през 2007 г. експортните цени за ЕО са все още средно с 4 % под експортните цени за Япония и Русия. Тази тенденция се потвърждава и за началото на 2008 г.
(71)
При условията на нарастващо търсене в световен мащаб и като се вземе предвид привлекателността (по-високите цени) на основния разширяващ се пазар (Русия), и предвид устойчивото нарастване на търсенето на други пазари, като Украйна и страните от Далечния изток, където износът на LRT с произход от Норвегия постоянно се увеличава през последните години, тези допълнителни обеми LRT вероятно ще бъдат насочени предимно към тези пазари и ще бъдат погълнати от тях.
(72)
След оповестяването производството на Общността заяви, че в Норвегия има големи запаси от замразена LRT, които трябва да се вземат под внимание при анализа на вероятното развитие на обемите на износ за Общността. Производството на Общността обаче не представи никакви доказателства, които да показват наличието на големи запаси. Следователно това твърдение беше сметнато за спекулативно. Отбелязва се също така, че са направени посещения за проверка в помещенията на най-големите производители износители на LRT в Норвегия и че не са били открити такива големи запаси. Това твърдение следователно беше отхвърлено.
(73)
Производството на Общността заяви освен това, че е налице нарастващо руско производство на LRT и че руските власти вероятно ще въведат допълнителни мита върху LRT с произход от Норвегия, за да защитят руското производство на LRT. Други производители на LRT твърдяха, че норвежките производители на LRT зависят от руския пазар и че ако достъпът до пазара на Русия бъде ограничен поради непредвидимостта на този пазар, значителни обеми от LRT ще бъдат насочени към Общността.
(74)
Тези твърдения също не бяха подкрепени с никакви доказателства и бяха сметнати за чисто спекулативни. Следователно не съществуват причини да се предполага, че разширяващият се понастоящем руски пазар би ограничил достъпа за норвежкия износ. Беше констатирано също, че както се споменава в съображение 65 по-горе, други пазари на трети държави, като Украйна и Далечния изток, също се разширяват и износът на Норвегия за тези държави наистина се е увеличил. Следователно аргументът, че Норвегия зависи единствено от износа си за Русия, беше отхвърлен.
6. Изменение на експортните цени и обеми за Общността
(75)
Наличните данни за цените на експортните продажби за Общността сочат, че между 2006 и 2007 г. средните експортни цени са се променили от средно 4,02 EUR/kg през 2006 г. на средно 2,87 EUR/kg през 2007 г. Статистическите данни обаче показват, че в периода между последното тримесечие на 2007 г. и началото на 2008 г. тази тенденция спира и цените се стабилизират.
(76)
Както сочи анализът, изложен в съображение 71 по-горе, в условията на разрастващи се пазари не съществува вероятност от пълно насочване на увеличения обем на производството на LRT с произход от Норвегия към Общността, в случай че се позволи изтичане на действието на мерките. Търсенето наистина се увеличава в световен мащаб и норвежкият износ вече се е установил добре на няколко пазара на трети държави и се очаква още повече да нарасне. Въпреки конкуренцията с износа на Чили и независимо че в относително изражение Норвегия е загубила пазарни дялове на някои пазари в полза на Чили, в абсолютно изражение износът ѝ за повечето от тези държави се е увеличил и се очаква да се увеличи, още повече като се вземе предвид обстановката на световния пазар.
(77)
По отношение на пазара на Общността, както се споменава в съображение 63 по-горе, потреблението на LRT вероятно ще нарасне и по този начин пазарът на Общността ще може да поеме увеличените количества на внос, без непременно да изпита значителен ценови натиск. Отбелязва се също така, че конкуренцията между норвежкия и чилийския внос е силна не само на други пазари на трети държави, но и на пазара на Общността. Следователно няма признаци, които да подсказват ясно, че обемите на вноса от Норвегия в Общността ще се увеличат значително, ако се позволи изтичането на срока на мерките.
(78)
Предвид очакваното увеличение на потреблението и описаната по-горе обстановка на световния пазар, не може да се заключи, че съществува риск от свръхпредлагане на пазара на Общността с последващи значителни спадове на цените.
(79)
Затова беше направено заключението, че положението по време на ПРП по отношение на експортните цени и обема на производството е с дълготраен характер.
(80)
След оповестяването производството на Общността заяви, че експортните цени за Финландия осезателно са спаднали по време на ПРП и след това и че от юли 2007 г. експортната цена на LRT за Финландия е по-ниска от производствените разходи.
(81)
На първо място следва да се отбележи, че разходите за произведената в Норвегия LRT, така както са изчислени от производството на Общността, са надценени и не съответстват на действителните проверени разходи за отглеждане и производствените разходи на разследваните дружества. Що се отнася до равнището на експортните цени и независимо че Финландия внася значителна част от общия обем на норвежкия износ за Общността, големи количества се изнасят също за Швеция и Дания, като средната експортна цена е била по-висока. Тъй като трябва да се направи оценка на общностна база, следва да бъдат взети под внимание средните цени на износа за всички държави в Общността. Следователно на тази основа се потвърждава заключението, направено в съображение 75 по-горе, че експортните цени за Общността като цяло са се стабилизирали в началото на 2008 г.
7. Заключение
(82)
Разследването показа, че установените дъмпингови маржове са de minimis.
(83)
Разследването също така показа, че производственият капацитет за разглеждания продукт в Норвегия вероятно ще нараства. Разследването обаче разкри още, че независимо че към Общността могат да се отправят леко увеличени количества поради очакваното нарастване на потреблението, увеличеният обем на продукция вероятно ще се поеме в голямата си част от други пазари на трети държави. Много вероятно е потреблението да нарасне и на пазара на Общността, който ще може да поеме евентуалния по-голям внос. Следователно не се очаква свръхпредлагане.
(84)
В допълнение, въпреки че цените в Общността следват низходяща тенденция, тази тенденция не е потвърдена след ПРП, когато цените са се стабилизирали. Въз основа на горепосоченото, а именно нарастващо потребление и липса на риск от свръхпредлагане, не се очаква ценовият натиск в Общността да се увеличи.
(85)
Затова се прави заключението, че обстоятелствата, въз основа на които са изчислени дъмпинговите маржове по време на периода на разследване за преразглеждане, са с дълготраен характер.
(86)
Затова настоящото междинно преразглеждане следва да бъде прекратено и окончателните антидъмпингови мерки да бъдат отменени.
Д. ОПОВЕСТЯВАНЕ
(87)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предвижда прекратяване на настоящото междинно преразглеждане. На всички страни беше дадена възможност за коментар. Техните коментари са взети под внимание там, където са обосновани и потвърдени с доказателства,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член единствен
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими спрямо вноса на пъстърва (Oncorhynchus Mykiss) в прясно, охладено или замразено състояние, под формата на цяла риба (с глави и хриле, изкормена, всяка с тегло над 1,2 kg, или без глава, без хриле и изкормена, всяка с тегло над 1 kg) или под формата на филе (всяко с тегло над 0,4 kg), с произход от Норвегия, понастоящем класифицирана под кодове по КН 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 и 0304 29 15, започнато в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96, се прекратява и действащите мерки, наложени върху вноса с произход от Норвегия, се отменят.
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 август 2008 година.