32002R2094
L 323/21
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2094/2002 НА СЪВЕТА
от 26 ноември 2002 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY) с произход от Индия и за закриване на процедурата относно вноса на PTY с произход от Индонезия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 15 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1411/2002 на Комисията (2), (наричан по-долу „временния регламент“), беше наложено временно изравнително мито върху вноса в Общността на прежди от текстурирани полиестерни нишки (наричани по-долу „PTY“), попадащи под код по КН 5402 33 00, с произход от Индия. Установената за Индонезия сума за субсидия беше минимална и затова за тази държава не беше наложено временно изравнително мито.
(2)
Същевременно, Комисията наложи също, с Регламент (ЕО) № 1412/2002 (3), временно антидъмпингово мито върху вноса на PTY с произход от Индия.
(3)
Припомня се,че разследването на субсидиите и щетата обхващаше периода от 1 октомври 2000 г. до 30 септември 2001 г. (ПР). Във временния регламент беше открита техническа грешка и се потвърждава, както е показано в различните таблици по-долу, че проучването на тенденциите, имащи отношение към анализа на щетата, обхваща периода от 1 януари 1996 г. (а не от 1 октомври 1997 г., както е посочено във временния регламент) до края на ПР (разглеждания период). Изборът на този период беше направен с оглед анализиране на цялостното развитие на икономическото положение на индустрията на Общността, като се отчита въздействието на наложените през 1996 г. антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разкриването на съществените факти и съображения, въз основа на които беше решено налагането на временни мерки, няколко заинтересовани страни представиха писмени коментари. Съгласно член 11, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2026/97 (наричан по-долу „основен регламент“), всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност да бъдат изслушани от Комисията.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима за своите окончателни констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателно изравнително мито и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито. Освен това им беше предоставен срок, в рамките на който те можеха да направят декларации след това разкритие.
(7)
В допълнение към посещенията за проверка, които Комисията вече беше извършила на предварителния етап, дружеството Unifi Textured yarns Ltd, производител на PTY от Общността, намираща се в Ирландия, също беше посетена след налагането на временните мерки.
(8)
Бяха разгледани представените от страните устни и писмени аргументи и, където беше уместно, предварителните констатации бяха съответно променени.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(9)
Индийските производители и износители твърдяха, че Комисията, в своя анализ, не е взела предвид съществуването на три различни пазарни сегмента за PTY в Общността, което според тях е доказано от значително различните нива на средните продажни цени на PTY с произход от Индия, от други трети страни, и PTY, произведени от индустрията на Общността. Според тези производители и износители това се потвърждава от факта, че средната цена на индустрията на Общността през ПР беше с над 50 % по-висока от индийската вносна цена, което според тях дава указание, че PTY, произведени в Общността, не са еднакви във всички аспекти с PTY с произход от Индия.
(10)
Трябва да бъде напомнено, че предварително беше установено, че не съществуват никакви съществени различия в основните физически характеристики и предназначения на различните видове и качества PTY и че при тези обстоятелства всички видове PTY следва да се третират като един продукт за целите на тази процедура. Също така, предварително беше направено заключението, че PTY, произведени в Индия и изнесени за Общността, имат подобни основни физически характеристики и предназначения в сравнение с тези на произведените от производители в Общността, които поради това следва да се третират като сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент. В това отношение, разликите в продажните цени не могат сами по себе си да се считат за критерий за определянето на сходния продукт.
(11)
Освен това, по отношение на аргумента за пазарното сегментиране, не беше представено или установено никакво доказателство за ясна разграничителна линия, основаваща се на обективни критерии, която би подкрепила заключението, че внесените от Индия продукти и продуктът, произведен от индустрията на Общността, са различни продукти. Продажната цена като такава не се счита за достатъчен елемент за определяне на пазарните сегменти, особено с оглед на практиките на дъмпинг и субсидиране. По отношение на установеното различие между видовете на продукта, което наистина включва различни ценообразуващи елементи, то е взето предвид в изчисленията за определяне на нивото на дъмпинга и отстраняване на щетата, както е пояснено в съображение 46.
(12)
Поради гореизложените причини аргументът беше отхвърлен и заключенията, че PTY трябва да се разглежда като един продукт и цялостният анализ да бъде извършен на това ниво бяха съответно потвърдени.
(13)
Поради липсата на допълнителни коментари, дефинициите на разглеждания продукт и на сходния продукт, както са изложени в съображения 14-16 от временния регламент, са потвърдени.
Г. СУБСИДИИ
I. ИНДИЯ
1. Съставяне на представителна извадка
(14)
Разследването на субсидирането в Индия беше проведено съгласно член 27 от основния регламент. След налагането на временно изравнително мито не бяха получени никакви коментари относно съставянето на представителна извадка за индийските производители и износители и затова заключенията, изложени в съображения 17-23 от временния регламент, се потвърждават.
2. Duty Entitlement Passbook Schemes („DEPB“) на следекспортна основа
(15)
След разкритието на предварителните заключения, един изнасящ производител и Асоциацията, представляваща индустрията в Индия заявиха, че през ПР дружеството е спряло да използва лицензите DEPB и затова режимът не трябва да предполага изравняване за това дружество.
(16)
Дружеството не беше оспорило заключенията, че е използвало режима DEPB на следекспортна основа през ПР и че режимът все още съществува в Индия. Предимството по режима DEPB беше изчислено на базата на отпуснатите в лицензите кредити, които са били използвани или прехвърлени (продадени) през ПР. Затова претенцията, че дружеството е спряло да получава лицензи по режима DEPB и е преминало към ползването на друг режим през ПР, не променя факта, че то действително е ползвало и продало DEPB лицензи през ПР и че режимът беше и все още е на разположение за дружеството. Затова беше направено заключението, че дружеството е получило предимство съгласно режима DEPB през ПР и няма причина да се направи заключение, че дружеството няма да се възползва от тази режим в бъдеще.
(17)
Двама изнасящи производители претендираха, че са ползвали предимството DEPB с цел закупуване на суровини само за производство на конкретния продукт, и затова това не трябва да се разглежда като субсидия, подлежаща на изравняване.
(18)
Както е вече отбелязано в предварителните заключения, режимът DEPB не е режим за разрешено опрощаване/възстановяване на мито по смисъла на приложения I, II и III към основния регламент. Износителят няма задължението действително да употреби внесените без мито стоки в производствения процес и сумата на кредита не се изчислява по отношение на действително вложените суровини. Стоки, които са внесени срещу такива кредити могат да бъдат продадени на вътрешния пазар или ползвани по друг начин. Освен това, лицензите могат да бъдат продадени свободно. Разследването показа, че през ПР тези дружества са продали съответно над 90 % и 60 % от техните лицензи за DEPB. Затова е направено заключението, че предимството по режима DEPB за тези дружества е субсидия, подлежаща на изравняване.
(19)
Един производител и износител претендираше, че предоставеното предимство по режима DEPB на следекспортна основа трябва да бъде ограничено до сумата DEPB на дадените лицензи за експорт на конкретния продукт, т.е. PTY.
(20)
Фактът, че такива лицензи могат да бъдат използвани за всякакъв вид вносни стоки, или дори да бъдат прехвърляни, не позволяваше разпределяне на цялото предимство между различните продукти. Дадените лицензи за други продукти, различни от конкретния продукт, могат да бъдат използвани също за внос на суровини, влагани пряко или непряко в производството на PTY. Затова разпределянето на предимството от DEPB на следекспортна основа върху общия експортен оборот през ПР трябва да бъде потвърдено (съображения 40 и 41 от временния регламент).
(21)
Един производител и износител претендираше също за редица провизии, свързани с хипотетични разходи, например за намаляване на данък, лихва и загуби от обменен курс.
(22)
По смисъла на член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, само разходи, направени по необходимост с цел квалифициране за или получаване на субсидия, могат да бъдат приспаднати от общата субсидирана сума. В това отношение такива хипотетични провизии, за които износителят имаше претенции, не биха отговаряли на критериите за приспадане от сумата на установената субсидия, която подлежи на изравняване.
(23)
В заключение, констатациите, изложени в съображения 31-41 от временния регламент, се потвърждават.
3. Режим за стимулиране на експорта на основни средства (ССЕОС)
(24)
Един производител и износител твърдеше, че предимството от СЕОС трябва да бъде разпределена върху общия оборот (експортен и вътрешен) с оглед на това, че основните средства, получени по тази режим, се използват в производството както за вътрешния пазар, така и за експорт.
(25)
Отбелязано е, че СЕОС е явно режим на субсидиране, правно обвързана с условието за осъществяване на износ по смисъла на член 3, параграф 4, буква a) от основния регламент. Лицензът не може да бъде получен без ангажимент за износ на стоки. Тази констатация не беше оспорена.
(26)
Затова субсидията за износ, т.е. освобождаването от мито за основни средства, придобити по тази режим, трябва да бъде разпределено върху експортния оборот.
(27)
Същият производител и износител претендираше също, че изчислението на предимството от СЕОС трябва да бъде ограничено до инвестицията, използвана за производството на конкретния продукт, т.е. PTY.
(28)
Лицензиите за СЕОС са получени от този производител и износител не само за да произведе конкретния продукт (PTY), но също и за да произведе други продукти като полиестерна прежда (POY), която е основната суровина, влагана в производството на PTY. POY се произвеждаше в три различни единици и се продаваше като завършен продукт, или се използваше за производство на различни продукти.
(29)
По отчетните документи на дружеството беше невъзможно да се определи кои основни средства, или коя част от тях, се използваше за производство на PTY. Затова беше направено заключението, че пълното предимство от всички лицензи за СЕОС, сравнено с общия експортен оборот, беше най-подходящият начин за определяне на размера на инвестицията.
(30)
Следователно, заключенията, изложени в съображения 42-49 от временния регламент, се потвърждават.
4. Размер на субсидиите, подлежащи на изравняване
(31)
След налагането на временно изравнително мито беше установена техническа грешка в установения общ размер на субсидията за сътрудничещите дружества, които не бяха включени в представителната извадка. По-конкретно, размерът на субсидията от 5,0 %, ad valorem, установен в съображение 69 от временния регламент по отношение на сътрудничещите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, трябва да бъде 5,2 %.
(32)
Асоциацията, представляваща индустрията в Индия, претендираше, че действителният средно претеглен размер на субсидията за трите разследвани дружества беше под минималния праг и затова „процедурата трябва да бъде закрита съгласно съгласуваното прецедентно право на ЕО“.
(33)
Както е изложено в съображение 69 от временния регламент, размерите на субсидиите, установени за всички производители и износители в Индия са в обхвата от 1,0 % до 9,1 %. Само за едно дружество беше установен размер на субсидията под минималния праг от 3 % за Индия.
(34)
Средно претегленият размер на субсидията за страната, като се отчитат всички субсидирани суми, установени в съображение 69 от временния регламент е 3,9 %, т.е. над минималния праг. Затова няма основание за закриване на процедурата срещу Индия.
(35)
Не бяха необходими никакви други промени на размерите на субсидиите, посочени в съображения 68 и 69 от временния регламент. Затова констатациите се потвърждават както следва:
Вид субсидия
EOU/EPZ
DEPB на следекспортна основа
EPCGS
ITES
Предварителна лицензия
Общо
IndoRama Synthetics Limited
2,9 %
1,2 %
4,1 %
Reliance Industries Limited
0,4 %
0,6 %
минимум 1,0 %
Welspun Syntex Limited
9,1 %
9,1 %
Сътрудничещи производители и износители, които не са включени в представителната извадка
5,2 %
Всички други дружества
9,1 %
II. ИНДОНЕЗИЯ
(36)
След налагането на временни мерки не бяха получени никакви коментари относно заключението за минималния размер на субсидиите по отношение на Индонезия. Затова констатациите в съображения 70-74 от временния регламент следва да бъдат потвърдени и процедурата относно Индонезия да бъде съответно закрита.
Д. ДЕФИНИЦИЯ НА ИНДУСТРИЯ НА ОБЩНОСТТА
(37)
Скоро след налагането на временните мерки, Dupont SA, един от сътрудничещите производители от Общността, включен в дефиницията на индустрията на Общността на предварителния етап, окончателно преустанови производството на PTY в Общността, като твърдеше, че това е станало поради ниската цена на вносните стоки на пазара на Общността. С оглед на окончателния характер на това събитие, вече не се считаше за уместно Dupont SA да се разглежда като част от индустрията на Общността. Следователно, за определяне на окончателните заключения се считаше за уместно индустрията на Общността да бъде дефинирана като състояща се от двамата останали сътрудничещи производители от Общността, а именно UNIFI Textured yarns Ltd and Sinterama Spa.
(38)
Затова беше проверено дали тези две дружества все още отговарят на критерия за преобладаващо съотношение в производството на Общността, както е предвидено в член 10, параграф 8 от основния регламент. Беше установено, че кумулативното производство на двамата останали сътрудничещи производители от Общността представлява 30 % от общото производство на сходния продукт в Общността през ПР. Това надхвърля прага от 25 %, определен в горепосочения член. Следователно тези две дружества представляват индустрията на Общността в пълно съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент.
(39)
Индийските изнасящи производители твърдяха, че предварителният анализ на щетата се основава на положението само на малка част от производителите на Общността. Те обосноваваха твърдението си с факта, че ищците производители от Общността, които действително съдействаха за разследването, не представляваха преобладаващо съотношение в производството на Общността.
(40)
Това твърдение е неправилно и беше отхвърлено, тъй като двете останали дружества представляват над 25 % от цялото производство на Общността. Затова е потвърдено, че тези двама сътрудничещи производители от Общността представляват индустрията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
Е. ЩЕТА
1. Потребление в Общността
(41)
Поради липса на нова информация, предварителните констатации относно потреблението в Общността, както са описани в съображения 84-85 от временния регламент, се потвърждават. През разглеждания период потреблението в Общността се разви както следва:
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Потребление от Общността
285 640
341 660
369 031
353 376
360 176
339 352
1996 = 100
100
120
129
124
126
119
2. Субсидиран внос от Индия
(42)
В абсолютни стойности, обемът на индийския внос почти се утрои през разглеждания период от 7 583 тона през 1996 г. на 22 683 тона през ПР. Трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР, по време, когато имаше общ спад на потреблението в Общността, обемът на индийския внос почти се удвои.
(43)
Делът на вноса от Индия на пазара на Общността се увеличи от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Успоредно на бързото нарастване на обемите на вноса между 1999 г. и ПР, техният пазарен дял нарасна от 3,3 % на 6,7 %, докато общото потребление на Общността спадаше.
(44)
Що се отнася до средната импортна цена, тя първо се увеличи през периода от 1996 г. до 1997 г., а впоследствие се понижи. Най-ниското ниво на цените беше достигнато през 1999 г.
(45)
Поради липсата на коментари относно обема и цената на вноса от Индия, предварителните заключения, описани в съображения 86-88 от временния регламент се потвърждават.
(46)
Относно подбиването на цените, с оглед на горепосочените промени относно състава на индустрията на Общността, изчисленията бяха изменени. Методологията за изчисляване на дъмпинговите маржове, както е пояснено в съображения 89-92 от временния регламент, останаха обаче непроменени. Напомня се, че за целите на анализирането на подбиването на цените, цените на различните видове PTY с произход от Индия бяха сравнени с цените за подобни видове, произвеждани и продавани от индустрията на Общността. Сравнението на общите средни цени, предложено от индийските изнасящи производители, не би взело предвид съществуването на различните видове на продукта и би довело до подвеждащи резултати.
(47)
На тази база, ревизираните дъмпингови маржове, изразени като процент от цените на индустрията на Общността, варираха между 23 % и 28 % за изнасящите производители, които съдействаха за разследването.
(48)
С оглед на факта, че установеният размер на субсидиране за един индийски производител и износител беше под минималния праг, Комисията анализира дали изключването на този несубсидиран внос би променил съществено горните заключения. На тази база беше установено, че нивото на увеличението на субсидирания внос от Индия би било съпоставимо, както в абсолютни, така и в относителни величини, т.е. удвоено между 1996 г. и ПР, и по-конкретно след спада през 1999 г., също удвоено между края на тази година и ПР. Що се отнася до осреднените вносни цени, въпреки тенденцията към нарастване през разглеждания период, индийските вносни цени все още биха подкопали съществено цените на индустрията на Общността през ПР, т.е. от 23 % на 28 %. Затова е направено заключението, че дори ако вноса от дружеството, за която беше установен минимален марж на щетата, да бъде изключен за целта на горепосочения анализ, заключенията от него биха останали подобни.
3. Състояние на индустрията на Общността
(49)
След горепосоченото изключване на един от сътрудничещите производители от Общността от дефиницията на индустрията на Общността, предварително установените показатели за щетата бяха съответно ревизирани. Данните по-долу показват развитието на показателите за щетата през разглеждания период по отношение на двамата останали сътрудничещи производители от Общността. Поради съображения, свързани с поверителността, тъй като индустрията на Общността се състои само от двама производители от Общността, данните са индексирани.
(50)
Производственият обем на индустрията на Общността се е увеличил с 18 % през разглеждания период. Трябва да бъде отбелязано, че основното увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г. След това производственият обем следваше нестабилна крива и достигна през ПР ниво, съпоставимо с нивото, което беше достигнато през 1998 г.
(51)
Производственият капацитет беше установен на базата на теоретичната максимална производителност в час на инсталираните машини, умножена по годишните теоретични работни часове, като е съобразено времето за поддръжка и други подобни прекъсвания на производството.
(52)
Увеличението на производствения капацитет се разви на два етапа. Първото увеличение настъпи в периода между 1996 г. и 1998 г., т.е. увеличение от 16 %. Отбелязано е, че производственият обем на индустрията на Общността също е нараснал до съпоставима степен през този период, в резултат от стабилно и високо ниво на оползотворяване на капацитета. Второто нарастване настъпи между 1999 г. и края на ПР, когато производственият капацитет се повиши с около 14 %. През този период, нивото на производство остана сравнително стабилно, което обяснява намаляването на степента на оползотворяване на капацитета.
(53)
Намаляването на нивото на запасите през периода от 1996 г. до 1999 г. се обяснява със значително нарастване на обема на продажбите в сравнение с обема на производството през същия период. След това, нивото на запасите се увеличи поради значителното намаляване на обема на продажбите, докато производството леко се увеличи.
(54)
През разглеждания период обемът на продажбите на индустрията на Общността се увеличи с 6 %. Той достигна своя връх през 1998 г. (увеличение от 21 % в сравнение с 1996 г.) и след това се понижи с 13 % в последващия период.
(55)
През периода 1996 г. до 1998 г., обемът на продажбите на индустрията на Общността нарасна по-слабо в сравнение с развитието на общото потребление в Общността. Впоследствие, неговият спад беше по-отчетлив от намалението на общото търсене на PTY, отбелязано в Общността между 1998 г. и ПР. Това обяснява факта, че пазарните дялове постоянно намаляваха.
(56)
Индийските изнасящи производители претендираха, че Комисията трябва да вземе предвид развитието на пазарния дял на всички производители в Общността през разглеждания период, а не само развитието на пазарния дял на индустрията на Общността. Това би показало общо увеличение на пазарния дял.
(57)
Трябва да бъде отбелязано, че съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент, определянето на щетата се приема като означаващо съществена щета за индустрията на Общността. Затова, определянето на щетата е ограничено до цялостното икономическо положение на сътрудничещите производители от Общността, представляващи индустрията на Общността, както е дефинирано в съображение 40. Въпреки това, таблицата в съображение 86 показва, че пазарният дял на другите производители в Общността също е намалял в значителна степен през разглеждания период. Фактически, ролята на другите производители в Общността е оценена в контекста на въпроса за причинната връзка. Затова аргументът беше отхвърлен.
(58)
Средната продажна цена на индустрията на Общността остана стабилна между 1996 г. и 1998 г. и спадна с 5 % през последващия период. Напомня се, че при сравняване на цените за съпоставимите видове на продукта, продавани на пазара на Общността през ПР бяха установени маржове на подбиване на цените от 23 % до 25 %.
(59)
Рентабилността на индустрията на Общността, изразена като възвръщаемост на нетните продажби на пазара на Общността, рязко спадна през разглеждания период от положително ниво през 1996 г. до значително отрицателно ниво през ПР.
(60)
Нивото на инвестициите беше особено високо през 1996 г. и 1998 г. и е свързано с увеличаването на производствения капацитет. През ПР инвестициите бяха крайно ограничени в сравнение с тези години.
(61)
Способността на индустрията на Общността да набира капитал от външни източници на финансиране или от дружества-майки не беше сериозно засегната в началото на разглеждания период. Но като се отчита нивото на загубите през ПР, способността за набиране на капитал беше сериозно застрашена през ПР.
(62)
Възвръщаемостта на нетните инвестиции (изразяваща рентабилността като процент от сумата на активите на индустрията на Общността) се считаше за адекватен показател в този случай.
(63)
Развитието на възвръщаемостта на нетните активи съответстваше на данните за рентабилността и показа ясно влошаване на финансовото положение на индустрията на Общността, особено след 1998 г.
(64)
Индийските изнасящи производители поставиха под въпрос нивото на възвръщаемост на нетните активи на базата на съответното развитие на цените на PTY и на основната суровина, която се използва за производството на PTY (по-конкретно POY). Твърдеше се, че тъй като средните продажни цени на PTY са се увеличили повече от покупната цена на POY, това би трябвало да води до позитивно развитие на възвръщаемостта на нетните активи.
(65)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че в периода от 1999 г. до ПР средната цена на PTY и POY имаше сходно развитие. На второ място трябва да се вземат предвид другите елементи на разходите, т.е. други използвани материали, както и производствените разходи. Всички тези елементи са проверени и взети предвид при установяването на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите през разглеждания период. Развитието на стойността на активите трябва също да се вземе предвид в това отношение. Затова аргументът беше отхвърлен.
(66)
Цифрите относно паричния поток потвърдиха влошаването на финансовото състояние на индустрията на Общността. То обаче остана положително през разглеждания период и достигна своя връх през 1999 г. Този връх се отнася предимно за паричните потоци през 1999 г. от значителния брой търговски сделки, отчетени през 1998 г., които бяха действително инкасирани през 1999 г.
(67)
През разглеждания период броят на служителите се увеличи с 23 %. През същия период разходите за работна ръка се увеличиха с 45 %.
(68)
През разглеждания период производителността спадна с 5 %.
(69)
През периода 1996 г. до 1998 г., финансовите резултати на индустрията на Общността бяха задоволителни, което показваше, че тя поне отчасти се беше възстановила от въздействието на дъмпинговия внос на продукта с произход от трети държави, по отношение на който през 1996 г. бяха предприети антидъмпингови мерки. След това, между 1999 г. и ПР, с оглед на увеличаването на дъмпинговия внос от Индия, положението на индустрията на Общността отново стана несигурно.
(70)
Окончателните маржове на субсидирането са явно значителни. Предвид обема и цената на субсидирания внос, въздействието на тези маржове на субсидиране не може да се разглежда като незначително.
4. Заключение относно щетата
(71)
Предварителното заключение, че индустрията на Общността е понесла съществена щета през ПР по смисъла на член 8 от основния регламент се потвърждава с настоящото. Несигурното положение на индустрията на Общността стана очевидно в периода след 1998 г. Наистина, между 1996 г. и 1998 г. производственият обем на индустрията на Общността се увеличи (+17 %), а оползотворяването на капацитета беше високо, търговският обем също се увеличи (+21 %), докато продажните цени останаха стабилни и индустрията все още беше рентабилна (по отношение на възвръщаемост на нетния оборот, възвръщаемост на сумата на активите и положение на паричния поток). Впоследствие индустрията на Общността беше в състояние да увеличи своите инвестиции и брой служители, а паричният поток през този период остана благоприятен. Това позитивно развитие се обяснява с комбинирания позитивен ефект от въвеждането на антидъмпингови мерки срещу Индонезия, Тайланд, Тайван и Малайзия, възстановяване на лоялната търговия на пазара на Общността, и с разширяването на потреблението на PTY в Общността.
(72)
След 1998 г., положението на индустрията на Общността започна да се влошава съществено. Въпреки, че производственият обем остана стабилен, оползотворяването на производствения капацитет спадна със седем процентни пункта, обемът на продажбите спадна с 13 %, а същевременно продажните цени също спаднаха с 5 %. Като последица от това индустрията на Общността започна да понася значителни загуби и нивото на инвестициите също беше засегнато.
(73)
Индийските изнасящи производители твърдяха, че някои от гореописаните показатели за щетата са се развили позитивно през разглеждания период и съответно не указвали наличие на щета.
(74)
На първо място трябва да се отбележи, че съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент, нито един от икономическите фактори, описани в този член не дава непременно решително указание дали индустрията на Общността понася съществена щета. Въпреки че е вярно, че икономическото положение на индустрията на Общността се подобри през периода от 1996 г. до 1998 г., по-важното е, че цифрите и горните заключения ясно показват силно влошаване на положението на индустрията на Общността в последвалия период, и че през ПР индустрията на Общността е понесла съществена щета. Затова аргументът беше отхвърлен и горните заключения, т.е., че индустрията на Общността е понесла съществена щета, са потвърденИ.
Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Увод
(75)
Съгласно член 8, параграф 6 от основния регламент беше проучено дали съществената щета, понесена от индустрията на Общността, както е дефинирана в съображение 40, е причинена от субсидирания внос от Индия. Съгласно член 8, параграф 7 от основния регламент, Комисията проучи и други известни фактори, които биха нанесли щета на индустрията на Общността, за да се увери, че причинената от тези фактори щета не се приписва погрешно на субсидирания внос.
2. Последици от субсидирания внос
(76)
Между 1996 г. и ПР, обемът на вноса с произход от Индия се утрои от 7 583 тона на 22 683 тона. Увеличението настъпи на два етапа: за първи път между 1996 г. и 1998 г. с ръст от 138 %, а след това в периода от 1999 г. до ПР, с ръст от 92 %, от 11 824 тона на 22 683 тона, т.е. увеличение с около 10 800 тона. Трябва да бъде отбелязано, че, докато първото увеличение настъпи, докато пазарът на Общността все още се разширяваше, второто настъпи по време, когато потреблението на Общността отбеляза значителен спад (-14 000 тона). През същия период, т.е. от 1999 г. до ПР, търговският обем на индустрията на Общността спадна с около 13 %.
(77)
Същото може да бъде отбелязано в относителни понятия. Индийският пазарен дял нарасна от 2,7 % през 1996 г. на 6,7 % през ПР. Това увеличение настъпи двуетапно: между 1996 г. и 1998 г., от 2,7 % на 4,9 %, и между 1999 г. и ПР, от 3,3 % на 6,7 %.
(78)
През 1999 г., индийската вносна цена спадна до ниското ниво от средно 1,4 евро на тон, намаление с около 17 % в сравнение с предходната година и с 26 % в сравнение с 1996 г. С тази политика на ниска цена те бяха в състояние да увеличат своя търговски обем и да си възвърнат загубените пазарни дялове през 2000 г. и ПР. След това цените достигнаха нивото си от 1998 г., но все още бяха средно по-ниски от тяхното ниво през 1996 г. и 1997 г.
(79)
Трябва да бъде напомнено, че през ПР бяха установени значителни дъмпингови маржове в порядъка между 23 % и 28 %. Това ясно указва за силния ценови натиск, упражнен от индийския внос през ПР. Наистина, с пазарен дял от 6,7 % през ПР, това ниво на подбиване на цената със сигурност е оказало значително отрицателно въздействие върху този прозрачен и депресиран пазар на Общността, и то за продукт, който е изключително се влияе от цените.
(80)
Същевременно настъпи намаление на пазарния дял индустрията на Общността с около един процентен пункт между 1996 г. и 1998 г. и с още един процентен пункт между 1999 г. и ПР. Това намаление трябва да се разглежда в светлината на ценовите развития на индустрията на Общността. Наистина тя трябваше да намали цените си със 7 % през 1999 г. в сравнение с 1998 г., за да поддържа своята позиция на пазара. Трябва да бъде напомнено, че през същата година цените на вноса от Индия спаднаха със 17 %. След това цената на индустрията на Общността остана сравнително стабилна, обаче на ниво, което не беше достатъчно, за да поддържа позитивно финансово състояние. За разлика от индийците, индустрията на Общността не беше в състояние да подобри своята средна продажна цена в Общността през периода от 2000 г. до ПР.
(81)
През периода от 1996 г. до 1998 г., въпреки нарастването на вноса от Индия, индустрията на Общността се разви благоприятно, тъй като лоялната търговия на разширяващия се пазар на Общността беше възстановена след налагането на антидъмпинговите мита върху вноса на PTY с произход от различни държави (вижте по-нататък). От 1999 г. нататък обаче, финансовото състояние на индустрията на Общността значително се влоши. Както е обяснено по-горе, обемът на продажбите и цените започнаха да спадат, и рентабилността, възвръщаемостта на инвестициите, както и паричният поток бяха сериозно засегнати. Това съвпада с периода, когато индийските цени значително се понижиха и обемът на вноса започна съществено да се увеличава, т.е. обемът на техния внос през периода от 1999 г. до ПР се удвои.
3. Въздействие на всички други известни фактори
(82)
Тъй като никоя заинтересована страна не представи допълнителна информация или коментари, заключението, направено в съображение 121 от временния регламент, че вносът с произход от Индонезия и Тайван, вероятно също е допринесъл за щетата, понесена от индустрията на Общността през ПР, се потвърждава.
(83)
На този много прозрачен пазар, значителните количества внос на PTY на ниска цена с произход от която и да било държава вероятно причиняват щета на индустрията на Общността до степен, която може да се счита за съществена. Ако степента на въздействие на вноса от Индия обаче бъде съпоставена с въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, трябва да бъде взето предвид значителното увеличение на вноса от Индия през периода от 1999 г. до ПР, както като абсолютна, така и като относителна величина, както и средната цена на вноса от Индия през ПР, която осреднено беше по-ниска от цените на вноса от Индонезия и Тайван, като се отчита, че този внос отчасти подлежи на антидъмпингови мита. При тези обстоятелства може да се направи заключението, че въздействието на вноса от Индия със сигурност не беше по-маловажно от въздействието на вноса от Индонезия и Тайван, и че следователно има истинска и съществена връзка между вноса от Индия и несигурното положение на индустрията на Общността.
(84)
Що се отнася за вноса от останалите трети страни, поради липсата на коментари, предварителното заключение, че този внос не може да се разглежда като оказал вредни въздействия върху индустрията на Общността е също потвърдено.
(85)
С оглед на факта, че установеният размер на субсидията за един от индийските производители и износители беше под минималния праг, Комисията проучи дали този внос също е нанесъл щета на индустрията на Общността. В паралелната антидъмпингова процедура относно вноса на PTY с произход от Индия беше направено окончателното заключение (препратка към окончателния антидъмпингов регламент), че вносът, сред другите, от този конкретен индийски производител е дъмпингов и е причинил щета на индустрията на Общността. Но това не се отразява на заключението, че субсидираният внос от Индия е нанесъл щета на индустрията на Общността.
(86)
Таблицата по-долу, основаваща се на информация, получена от някои дружества и съдържаща се в жалбата, показва развитието на обема на продажбите и на пазарния дял на другите производители в Общността.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
1999 г.
2000 г.
ПР
Обем на продажбите (в тонове)
134 366
144 831
150 544
136 097
142 797
131 924
Пазарен дял
47,0 %
42,4 %
40,8 %
38,5 %
39,6 %
38,9 %
(87)
От горните данни е видно, че обемът на продажбите на PTY на други производители в Общността през периода от 1996 г. до ПР значително се е намалил както в абсолютни, така и в относителни стойности. Освен това, трябва да бъде напомнено, че много от тези други производители в Общността всъщност бяха част от първоначалните тъжители. Тези дружества не бяха в състояние да окажат пълно съдействие за настоящото разследване поради липса на ресурси, но напълно подкрепиха процедурата и оказаха пълно или частично съдействие за други подобни неотдавнашни процедури.
(88)
С оглед на гореизложеното е прието заключението, че другите производители в Общността не са допринесли за щетата, понесена от индустрията на Общността през ПР.
(89)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че големите инвестиции, направени от индустрията на Общността през разглеждания период, в действителност също са причинили влошаване на нейното финансово състояние.
(90)
Както е пояснено по-горе, инвестициите, направени от индустрията на Общността бяха свързани с увеличаване на нейния производствен капацитет. Първото увеличение на капацитета беше направено между 1996 г. и 1998 г., когато потреблението в Общността се разширяваше. Поради това индустрията на Общността увеличи своя производствен обем и беше в състояние да увеличи и обема на продажбите си в съответствие с разширението на пазара на Общността. С оглед на това позитивно развитие индустрията на Общността разшири своя производствен капацитет за втори път между 1999 г. и ПР. Увеличението възлезе на около 10 000 тона. Този път, обаче, индустрията на Общността не можа да увеличи производителността и обема на продажбите си за запълване на инсталираните нови мощности и поради това степента на оползотворяване на капацитета значително се понижи. Тъй като производството на PTY е капиталоемко и съответно постоянните разходи са значителни, намаляването на производителността и на обема на продажбите в периода от 1999 г. до ПР имаше директно отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Общността. Следва да бъде отбелязано, че през същия период цената на основната суровина остана стабилна.
(91)
Затова увеличението на капацитета през периода от 1999 г. до ПР наистина имаше отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Общността. Това стана, защото то съвпадна с понижаването на обема на производството и продажбите на индустрията на Общността. Последното понижаване обаче се дължеше на натиска от вноса на индийски PTY върху пазара на Общността. Въпреки че потреблението в Общността спадна с около 14 000 тона през периода от 1999 г. до ПР, обемът на вноса на индийски PTY нарасна с около 10 000 тона през същия период, поради агресивно ценово поведение. Цените на PTY, внесени от Индия, наистина значително подбиваха цените на индустрията на Общността през ПР и съответният обем на вноса нарасна до такава степен, че индустрията на Общността не беше в състояние да увеличи, или дори да ограничи, намаляването на обема на своите продажби и производство и следователно да ограничи отрицателното въздействие на инсталирания свръх капацитет.
(92)
Счита се, че ако разходите, свързани с инвестициите, и следователно увеличението на инсталирания капацитет, наистина имаха отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Общността през периода от 1999 г. до ПР, това въздействие обаче беше изострено от факта, че индустрията на Общността трябваше да намали обема на своите продажби, производството и продажни цени. Това от своя страна се дължеше на натиска на ниските цени на вноса от Индия, обемът на който се увеличи повече от два пъти през същия период, когато общото потребление в Общността спадаше.
(93)
Затова е ясно, че при липса на субсидиран внос от Индия индустрията на Общността би била в състояние да поддържа своите продажни цени на нивото от 1998 г. и да увеличи обема на своето производство и продажби. Това би довело и до икономии от мащаба и в условията на лоялна търговия индустрията на Общността би била в състояние да поеме повечето, ако не всички, допълнителни постоянни разходи, свързани с нейните инвестиции.
(94)
Потреблението в Общността като цяло се увеличи през разглеждания период, но през периода от 1999 г. до ПР то спадна. Въпреки че тази низходяща тенденция съвпадаше с намаляването на обема на продажбите на индустрията на Общността, трябва първо да бъде отбелязано, че обемът на продажбите на индустрията на Общността пропорционално намаляваше повече от потреблението в Общността. Второ, през същия период вносът с произход от Индия се увеличи повече от два пъти. Затова, дори и да не може да бъде изключено, че това свиване на търсенето имаше неблагоприятно въздействие върху състоянието на индустрията на Общността, то трябва да се счита за по-слабо в сравнение с въздействията на субсидирания внос.
(95)
Индийските изнасящи производители твърдяха, че индустрията на Общността е понесла щета поради глобалния икономически спад в света от края на 2000 г. и че това трябва да бъде взето предвид и количествено измерено за целта на анализа на причинната връзка.
(96)
На първо място трябва да бъде отбелязано, че горният анализ показва, че икономическото състояние на индустрията на Общността вече беше започнало да се влошава преди края на 2000 г. Второ, при наличието на глобален икономически спад би могло да се очаква, че всички оператори в Общността биха били засегнати по сходен начин. Обаче, докато имаше спад на пазара, индийските изнасящи производители успяха значително да увеличат обема на своите продажби в Общността. Както е пояснено по-горе, обемът на продажбите на индустрията на Общността спадна пропорционално повече от потреблението в Общността. Освен това, въздействието на глобалния спад вече е отразено в горепосоченото свиване на търсенето.
(97)
С оглед на гореизложеното, дори и да не може да бъде изключено, че икономическият спад също имаше въздействие върху състоянието на индустрията на Общността, е направено заключението, че то е по-маловажно в сравнение с депресивното ценово въздействие на субсидирания внос.
(98)
Индийските изнасящи производители твърдяха, че загубата на пазарен дял за индустрията на Общността се дължи на факта, че тя е избрала експортните продажби, вместо вътрешните продажби. Увеличението на експортния обем на индустрията на Общността показва, че тя е конкурентоспособна на пазарите, където преобладава лоялната търговия. Трябва също да бъде напомнено, че въпреки наистина учетворения експортен обем през разглеждания период, той остана пределен в сравнение с общия размер на продажбите на индустрията на Общността. И накрая се отбелязва, че рентабилността на индустрията на Общността е установена на базата на нейните продажби само на пазара на Общността. Поради липсата на допълнителни коментари по тези заглавия, предварителните заключения по съображения 126-127 от временния регламент се потвърждават.
(99)
В това отношение не бяха получени коментари и затова заключенията по съображения 123-125 от временния регламент, че щетата, понесена от индустрията на Общността, не може да се дължи на цената на суровината на индустрията на Общността се потвърждават.
(100)
Индийските изнасящи производители твърдяха, че намаляването на производствения обем през ПР следва да бъде приписано на умишленото закриване на завод на един от двата производители в Общността, представляващи индустрията на Общността. Разследването, обаче, показа, че през ПР не е извършено закриване на завод. Въпросният производител потвърди, че не е било извършено никакво закриване на завод и потвърди, че всяко намаляване на техния производствен обем през ПР се дължи на въздействието на нарасналите обеми PTY с ниски цени на пазара на Общността. Затова аргументът беше отхвърлен.
4. Заключение относно причинната връзка
(101)
В заключение е потвърдено, че субсидираният внос е имал вредно въздействие, особено в периода от 1999 г. до ПР, върху индустрията на Общността, чието състояние се характеризира с намаляващ обем на продажбите, депресирани продажни цени, загуба на пазарен дял и значително влошаване на финансовото състояние, особено по отношение на рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите. Наистина, през същия период обемът на вноса от Индия значително се увеличи както в абсолютни, така и в относителни стойности, на цени, за които беше установено, че значително подбиват цената на индустрията на Общността.
(102)
Бяха проучени и следните други известни фактори: внос с произход от други трети държави, продажби на други производители от Общността, инвестиции на индустрията на Общността, свиване на търсенето, глобален икономически спад, цена на суровината и експортни характеристики на индустрията на Общността. Беше установено, че някои от тези фактори също са имали вредно въздействие върху състоянието на индустрията на Общността. Въздействието на тези фактори влоши значителното негативно въздействие върху състоянието на индустрията на Общността, предизвикано от прилива на внос с произход от Индия, които, разглеждани поотделно, също причиниха съществена щета на индустрията на Общността.
(103)
Предвид горния анализ, в който въздействията на всички известни фактори, както и тяхното въздействие върху състоянието на индустрията на Общността, са съответно разграничени и разделени от вредните въздействия на субсидирания внос, и след като беше установено, че щетата, причинена от други фактори не е приписана на субсидирания внос, с настоящото се потвърждава, че тези други фактори като такива не променят факта, че съществува истинска и съществена причинна връзка между субсидирания внос и установената съществена щета, претърпяна от индустрията на ОбщносттА.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(104)
С оглед на събитията, които настъпиха след определянето на предварителните заключения, т.е. закриването на инсталация на Dupont SA, беше преразгледан въпросът дали въпреки заключенията относно щетата от субсидирането съществуват наложителни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да бъдат наложени окончателни изравнителни мерки.
1. Индустрия на Общността и други производители в Общността
(105)
Както е пояснено във временния регламент, няма причина за поставяне под съмнение на жизнеспособността и конкурентоспособността на индустрията на Общността в ситуация, при която се прилагат нормални пазарни условия. Фактите показаха обаче, че при липсата на условия на лоялна търговия, съществуването на индустрията на Общността е сериозно застрашено. Наистина нелоялната търговия на пазара на Общността вече доведе до закриването на Dupont SA, което не можа да просъществува при съществуващата депресия на пазарната конюнктура. Ако не бъдат наложени мерки, не е изключено и други производители от Общността да претърпят същото развитие.
(106)
Трябва да бъде напомнено, че въпреки факта, че само двама производители от Общността бяха в състояние да съдействат за разследването, процедурата беше напълно подкрепена от производители в Общността, представляващи около 75 % от производството на Общността. Както е пояснено по-горе, другите производители от Общността също видяха еродирането на техния пазарен дял и на обема на продажбите им на пазара на Общността.
(107)
Поради това предварителните заключения, че би било в интерес на индустрията на Общността и на другите производители от Общността да бъдат въведени мерки са потвърдени.
2. Вносители
(108)
На предварителния етап не бяха получени никакви отговори от никой вносител или търговец. Във временния регламент беше направено заключението, че налагането на мерки не би засегнало съществено тяхното положение.
(109)
Поради липсата на допълнителни коментари от страна на заинтересовани страни след налагането на временните мерки, горните заключения са потвърдени.
3. Доставчици на суровини
(110)
Поради липсата на каквито и да било коментари, временното заключение, че е в интерес на промишлеността в началото на производствения процес да бъдат въведени мерки, се потвърждава с настоящото.
4. Потребители
(111)
На предварителния етап оказа съдействие само един потребител. Поради липсата на каквито и да било коментари или реакции след налагането на временните мерки, заключението, че налагането на мерките не би било в ущърб на жизнеспособността и конкурентоспособността на потребителите се потвърждава с настоящото.
5. Заключение
(112)
Неналагането на изравнителни мерки би застрашило сериозно съществуването на индустрията на Общността и на другите производители от Общността. Това се подсилва от факта, че поради преобладаващите условия на нелоялна търговия на пазара на Общността, един производител от Общността неотдавна трябваше за закрие своя завод в Общността.
(113)
Точно обратното, ако не бъдат въведени окончателни мерки, продължителният спад в рентабилността на индустрията на Общността, наблюдаван през разглеждания период, би бил застрашен допълнително поради риска от по-нататъшни закривания на заводи за PTY в Общността.
(114)
С оглед на гореизложеното, Комисията стигна до заключението, че не съществуват наложителни причини да не бъдат наложени окончателни изравнителни меркИ.
И. ОКОНЧАТЕЛЕН КУРС НА ДЕЙСТВИЕ
(115)
С оглед на направените заключения относно субсидиите, щетата, причинната връзка и интереса на Общността се счита, че трябва да бъдат взети окончателни изравнителни мерки за предотвратяване на причиняването на по-нататъшна щета на индустрията на Общността от субсидирания внос от Индия.
1. Ниво на отстраняване на щетата
(116)
С цел установяване на нивото на мерките, които трябва да бъдат наложени окончателно, с настоящото се потвърждава, че цените на субсидирания внос трябва да бъдат увеличени до ниво, което не причинява щета.
(117)
Индийските производители и износители претендираха, че нивото на печалба, използвано за изчисляване на цената, която не нанася щета, е избрано произволно, тъй като се основава на най-високия марж на печалба, наблюдаван през разглеждания период.
(118)
Трябва да бъде напомнено, че разгледаното ниво на печалба за изчисляване на цената, която не нанася щета, трябва да съответства на ниво, което е разумно да се очаква, че индустрията на Общността би постигнала при отсъствие на неправомерния дъмпинг. Прие се за разумно 1998 година да бъде избрана като отправна точка, тъй като се счита, че през тази година вносът от Индия все още нямаше депресивно въздействие върху цените на индустрията на Общността, и че вносът от другите държави, обект на мерките, беше вече на ниво, подобно на това през ПР. Фактът, че един производител от Общността трябваше да бъде изключен от дефиницията на индустрията на Общността, поради което за разглеждания период бяха установени нови данни за рентабилността, не променя предварителните заключения, че би могло разумно да се очаква, че при условия на лоялен пазар тази индустрия би достигнала ниво на печалба от 8 % при липса на дъмпингов и субсидиран внос.
(119)
С оглед на гореизложеното, използваната методология за установяване на нивото на отстраняване на щетата, както е описано в съображения 155-157 от временния регламент, беше потвърдена.
(120)
Както е посочено по-горе по отношение на маржовете на подбиване на цените, бяха разгледани и изменени също и маржовете на щетата.
2. Форма и ниво на митото
(121)
Тъй като установеният размер на субсидиите се оказа по-нисък от маржовете за отстраняване на щетата, тарифите на окончателното изравнително мито, което следва да бъде наложено трябва да съответстват на установения размер на субсидиите съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
Indo Rama Synthetics Limited
4,1 %,
Reliance Industries Limited
0 %
Welspun Syntex Limited
9,1 %,
Сътрудничещи производители и износители, които не са включени в представителната извадка
5,2 %,
Всички други дружества
9,1 %.
(122)
Посочените в настоящия регламент размери на изравнителното мито за отделните дружества бяха установени на базата на заключенията от настоящото разследване. Затова те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези митнически тарифи (противопоставени на приложимата в страната тарифа по отношение на „всички други дружества“) се прилагат изключително по отношение на вноса на продукти с произход от съответната държава и произведени от дружествата, следователно от споменатите конкретни юридически лица. Вносните продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент с посочено име и адрес, включително организации, свързани с посочените конкретно, не могат да се ползват от тези размери и са предмет на митата, приложими за „всички други дружества“.
(123)
Всяка молба за прилагане на тези индивидуални размери на изравнителното мито за отделните дружества (напр. след промяна на наименованието на организацията или след учредяването на нови производствени или търговски организации) трябва да бъде своевременно адресирана до Комисията (4), заедно с цялата съответна информация, по-конкретно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, произтичаща от промяната на наименованието или от промяната в производствените и търговските организации. Комисията, ако е уместно, след консултация с Консултативния комитет, прави съответното изменение на регламента като актуализира списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически тарифИ.
Й. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(124)
С оглед на размера на подлежащите на изравняване субсидии, установени за изнасящите производители, и в светлината на сериозността на щетата, причинена на индустрията на Общността, се счита за необходимо сумите, обезпечени с временно изравнително мито съгласно Регламент (EО) № 1411/2002, да бъдат окончателно събрани при процента на наложеното окончателно мито или процента на временното мито, ако последното е по-ниско,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на текстурирани прежди от полиестерни нишки (PTY), попадащи под код по КН 5402 33 00 с произход от Индия.
2. Размерът на окончателното изравнително мито, приложим към нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Митническа ставка (%)
Допълнителен код по TARIC
Chhabria Polyester Corporation
Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India
5,2 %
A 388
Indo Rama Synthetics Limited
51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India
4,1 %
A 389
Microsynth Fabrics Limited
6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India
5,2 %
A 390
Modern Petrofils
NH No 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India
5,2 %
A 391
Nova Petrochemicals Limited
402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India
5,2 %
A 392
Parasrampuria Industries Limited
208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India
5,2 %
A 393
Reliance Industries Limited
Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India
0,0 %
A 394
Sarla Polyester Limited
304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India
5,2 %
A 395
Supertex Industries Limited
Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India
5,2 %
A 396
Welspun Syntex Limited
Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India
9,1 %
A 397
Всички други дружества
9,1 %
A 999
3. Действащите условия относно митата се прилагат, освен когато е предвидено друго.
Член 2
Сумите, осигурени с временното изравнително мито за внос на PTY с произход от Индия съгласно Регламент (ЕО) № 1411/2002 се събират в размера на митото, наложено окончателно или в размера на временното мито, ако последното е по-ниско. Обезпечените суми над окончателния размер на изравнителното мито се освобождават.
Член 3
Процедурата по анти-субсидии относно вноса на PTY с произход от Индонезия се закрива.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 26 ноември 2002 година.