РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 юли 2007 година
относно държавна помощ C 37/05 (ex NN 11/04), приведена в действие от Гърция - освободен от данъци резервен фонд
(нотифицирано под номер C(2008) 3251)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2008/723/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочената разпоредба (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
Въз основа на информацията, събрана от Комисията, с писмо от 22 октомври 2003 г. (D/56772) Гърция беше поканена да предостави информация относно няколко мерки, включени в проектозакон за „Мерки за развитие и социална политика - обективност на данъчните проверки и други разпоредби“ с оглед да се установи степента, до която те представляват помощ по смисъла на член 87 от Договора за ЕО. Съгласно разпоредбите на една от тези проектомерки на определени дружества е позволено да създават специален освободен от данъци резервен фонд в размер до 35 % от печалбата им с цел да извършват инвестиции на същата стойност. Комисията също напомни на Гърция за задължението ѝ съгласно член 88, параграф 3 от Договора за ЕО да уведомява Комисията за всякакви мерки, съставляващи помощ преди прилагането им.
(2)
С писмо от 27 ноември 2003 г. (A/38170) гръцките власти предоставиха част от исканата информация. Тъй като отговорите не бяха пълни, с писмо от 3 декември 2003 г. (D/57817) Комисията напомни на гръцките власти за искането си и за правомощието си да нареди на Гърция да предостави изискваната информация съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (2). Впоследствие Комисията получи две писма, от 8 декември 2003 г. (A/38600) и 21 януари 2004 г. (A/30440), с които гръцките власти предоставиха допълнителна информация. При все това отговорите бяха много общи и без необходимите подробности, за да се даде възможност на Комисията да оцени мерките в контекста на членове 87 и 88 от Договора за ЕО.
(3)
На 15 януари 2004 г. Гърция гласува Закон № 3220/2004 за „Мерки за развитие и социална политика - обективност на данъчните проверки и други разпоредби“, който влезе в сила на 30 януари 2004 г. при публикуването му в Държавен вестник на Република Гърция № 3220/2004 (FEK A 15).
(4)
С писмо от 13 май 2004 г. (COM(2004) 1894) Комисията прие разпореждане за информация съгласно член 10, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Комисията уведоми гръцките власти за това решение с писмо от 14 май 2004 г.
(5)
С писмо от 17 юни 2004 г., регистрирано като получено от Комисията на 23 юни 2004 г. (CAB(2004) 1647), гръцките власти предоставиха част от необходимата информация, за да се оцени дали въпросната мярка е в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО.
(6)
С писма от 7 септември 2004 г. (D/56332), 21 септември 2004 г. (D/56733) и 27 януари 2005 г. (D/50744), Комисията поиска допълнителна информация. Гърция предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 6 декември 2004 г., регистрирано като получено от Комисията на 13 декември 2004 г. (A/39659), 11 януари 2005 г., регистрирано като получено от Комисията на 17 януари 2005 г. (A/30523), и 25 април 2005 г., регистрирано като получено от Комисията на 29 април 2005 г. (A/33595).
(7)
С писмо от 13 юли 2005 г. Комисията уведоми гръцките власти за намерението си да издаде разпореждане за преустановяване съгласно член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999. С писмо от 25 юли 2005 г., регистрирано като получено от Комисията на 29 юли 2005 г. (A36189), гръцките власти са предложили да отменят мярката, но само по отношение на приходи и печалби, натрупани след 1 януари 2005 г., като в същото време тя би останала в сила за приходи и печалби, реализирани преди тази дата.
(8)
С писмо от 20 октомври 2005 г. (3) Комисията информира Гърция, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО относно мярката за помощ. В това решение, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си за мярката.
(9)
С писма от 18 ноември 2005 г. и 21 декември 2005 г., регистрирани като получени от Комисията съответно на 22 ноември 2005 г. (A/39597) и 23 декември 2005 г. (A/40796), Гърция поиска удължаване на срока за подаване на забележките си относно решението от 20 октомври 2005 г.
(10)
С писма от 25 ноември 2005 г. и 12 януари 2006 г. Комисията предостави удължаване на съответните срокове.
(11)
С писмо от 30 януари 2006 г., регистрирано като получено от Комисията на 31 януари 2006 г. (A/30817), Гърция подаде допълнителна информация и поиска трето удължаване на срока, което Комисията не предостави.
(12)
С факс от 14 февруари 2006 г., регистриран като получен от Комисията на същия ден (A/31227), трета страна - Федерацията на гръцките индустрии - поиска удължаване на срока за подаване на забележките си относно решението от 20 октомври 2005 г. Комисията отказа да предостави това удължаване с писмо от 20 февруари 2006 г., тъй като счете за достатъчен предвидения период за подаване на мнения, който според член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999 от 22 март 1999 г. обикновено следва да не надвишава един месец. Освен това, не е било представено никакво конкретно основание за искането за удължаване на срока.
(13)
С факс от 28 февруари 2006 г., регистриран като получен от Комисията на същата дата (A32693), Федерацията на гръцките индустрии (ФГИ) подаде мненията си като заинтересована трета страна.
(14)
С електронно писмо от 6 април 2006 г., регистрирано като получено от Комисията на същата дата (A/32693), и с писма от 16 юни 2006 г. и 26 октомври 2006 г., регистрирани като получени от Комисията съответно на 20 юни 2006 г. (A/34774) и 30 октомври 2006 г. (A/38658), Гърция представи допълнителна информация. В писмото от 16 юни 2006 г. Гърция декларира, че информацията, изпратена с писмото от 6 април 2006 г., следва да бъде взета предвид в рамките на тази процедура, а не като отделно известие.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА СХЕМАТА ЗА ПОМОЩ
II.1. Цел на схемата
(15)
Член 2 от гръцкия закон № 3220/2004 (наричан по-долу „мярката“ или „схемата“) цели да насърчи икономическото развитие във всички райони на Гърция, да повиши заетостта и предприемаческата инициатива и да засили конкурентоспособността на икономиката.
II.2. Правно основание на схемата
(16)
Правното основание на схемата е гръцкият закон № 3220/2004, озаглавен „Мерки за развитие и социална политика -- обективност на данъчните проверки и други разпоредби“ (5) (наричан по-долу Закон № 3220/2004), който е влязъл в сила на 28 януари 2004 г., след публикуването му в Държавен вестник на Република Гърция (FEK A 15). В допълнение гръцките власти определят, че съответните допустими разходи, интензитета на помощта, допустимите предприятия и проекти се определят от Закона за регионалното развитие № 2601/1998 (6) (наричан по-долу Закон № 2601/1998).
II.3. Форми на помощ
(17)
Помощта е под формата на специален освободен от данъци резервен фонд, основан от даден получател, от до 35 % от натрупаната неразпределена печалба през 2004 г. В допълнение фондът може да се основе с до 50 % от средствата от печалбата от 2003 г. след отчисление на печалбите от 2002 г. или, ако предприятията са направили допустими инвестиции през 2003 г., резервният фонд може да се създаде със средства до стойността на тази инвестиция, но без да надвишават 35 % от общата неразпределена печалба за 2003 г. Помощта се предоставя в момента на приемане на данъчната декларация на получателя от страна на гръцките данъчни власти. Това обикновено е ставало в първата половина на 2004 г. и 2005 г. Фондът може да се ползва от предприятията, упоменати в член 3 на Закон № 2601/1998, независимо от това какъв вид фискални книги водят или къде са учредени. Целта на резервите е да се извършват инвестиции с размер най-малко колкото фонда през трите години след създаването му.
(18)
След тригодишния период от датата на създаване на освободения от данъци резервен фонд, общата сума на резерва, използвана за допустими инвестиции, се използва за увеличаване на капитала на предприятието и е освободена от данък върху доходите. В рамките на първата година от тригодишния период, получателите трябва да изразходват най-малко една трета от специалния резервен фонд за извършването на инвестицията. Частта от фонда, която няма да се използва за инвестиция през трите години, се декларира като закъснял допълнителен доход и ще се облага с данъци в съответствие с общите данъчни разпоредби плюс законната лихва. Законната лихва е най-малко 1 % на месец за дължимата сума, т.е. 12 % на година и по този начин далеч по-висока от референтната ставка от 4,43 % за помощи, отпуснати през 2004 г. и 4,08 % за помощи, отпуснати през 2005 г. (7)
II.4. Получатели и отраслови ограничения
(19)
За да се възползва от схемата, дадено предприятие трябва да извършва дейност в рамките на един от 23-те сектора, определени в член 3 на закон № 2601/1998. Първият сектор, производството (8), включва производство на текстилни материали, производство на основни метали и производство на автомобили (9). Другите сектори са производство на устойчива енергия (10), приложна научноизследователска дейност и развитие на технологии (11), високотехнологични услуги (12), разработване на софтуер (13), услуги по качеството (14), минно дело (15), каменодобив и обработка на минерали и мрамор (16), интензивно селско стопанство и рибарство (17), селскостопански и селскостопанско-индустриални кооперации (18), опаковане на селскостопански продукти и риба (19), градско развитие (20), обществено паркиране (21), предприятия за течен газ и горива (22), транспорт до отдалечени откъснати райони (23), големи съвместни предприятия (24), големи международни търговски дружества (25), търговски предприятия (26), центрове за терапия и рехабилитация и домове за хора с увреждания (27), специфични туристически предприятия (28), манастири за изграждане на общежития и културни центрове (29), инженерни дейности (30), предприятия в определени със списък сгради или такива с традиционно производство, или с наименование за произход (31). Дружествата, извършващи дейност в производствения сектор, както и в интензивното селско стопанство и рибарство могат да използват схемата за дейностите си извън Гърция (32). Международните търговски дружества могат да използват схемата за дейностите си в Гърция, а също и извън Общността (33).
(20)
Член 3 от Закон № 2601/1998 също определя специален набор разходи за всеки сектор, които могат да се покриват със средства от фонда. Само фирми, които осъществяват инвестиции, попадащи в категориите, посочени в член 3 от Закон № 2601/1998, могат да са получатели по схемата. Гръцките власти потвърдиха, че мярката се прилага за всички дружества, учредени където и да е в Гърция, без каквото и да е разграничаване между местни и чужди дружества или между нови и стари дружества.
II.5. Допустими проекти
(21)
Помощта касае инвестиции и оперативни разходи, свързани със стопанските дейности, определени в член 3 от Закон № 2601/1998. В случай на инвестиционни разходи не се прави разлика между първоначална инвестиция и инвестиция за подмяна на оборудване. Инвестиционните проекти могат да касаят предимно:
-
строителство, разширяване и модернизация на заводи и сгради, както и озеленяване (34);
-
строителство на складови съоръжения (35);
-
закупуване на неизползвани сгради (36);
-
закупуване на промишлени площи (37);
-
закупуване на нови модерни машини и друго оборудване (38);
-
системи за автоматизация на процесите и свързания с тях софтуер, както и обучение (39);
-
средства за превоз в рамките на площта на по-голям завод и за персонала (40);
-
хладилни камиони (41);
-
сгради и оборудване с цел настаняване и социални нужди на работниците (42);
-
инвестиции, свързани с екологията (43);
-
инвестиции във възобновяема енергия, комбинирано производство на електричество и отопление (CHP), енергоспестяване (44);
-
изграждане, разширяване и модернизация на лаборатории за приложна научноизследователска дейност (45);
-
съоръжения за рециклиране (46);
-
инвестиции в ефективността (47);
-
строеж на мрежи за транспортиране на вода и пара (48);
-
компютри (49);
-
софтуер (50);
-
допълнително разработване на софтуер, до 60 % от общата инвестиция (51);
-
работи по наземен достъп за мини (52);
-
оборудване и средства за превоз до островите (53);
-
оборудване за превоз (54);
-
обзавеждане, оборудване (55);
-
камиони втора употреба (56).
(22)
Оперативните разходи могат да включват главно:
-
преустройство и ремонт на стари заводи, сгради или инсталации (57);
-
разходи за наем (58);
-
изследвания за въвеждане на нови технологии (59);
-
разходи за преместване по екологични причини (60);
-
осъществяване на бизнес планове за над 1 млрд. GRD (приблизително 2,9 млн. евро) (61);
-
обучение (62);
-
осъществяване на бизнес план за преструктуриране на дружества, които не са в затруднено положение (63);
-
въвеждане на сертификати за процеси и продукти и свързаните с това изследвания (64);
-
преструктуриране на заводи, за да са по-гъвкави (65);
-
иновации и иновационни прототипи (66);
-
регистриране на патенти (67);
-
въвеждане и адаптиране на екологични технологии (68);
-
покупка на репродуктивно разпространяващ се материал (69);
-
изследвания върху организацията и пазарите (70);
-
изследвания за допустимостта до помощ (71).
II.6. Интензитет на помощта
(23)
Освобождаването от данъци съответства на цялата сума на корпоративния данък върху печалбата, заделена в резервния фонд. Приложимата ставка на корпоративния данък е 35 %. Най-малко една трета от резерва трябва да бъде изразходвана в рамките на първата година от създаването им, а остатъкът трябва да се изразходва най-късно в рамките на три години. За да се изчисли максималният интензитет на помощта, както помощта, така и разходите се отчисляват до края на първата година. Лихвеният процент, който следва да се използва, е референтната сконто ставка (72) на Общността, приложима за Гърция към момента на отпускане на помощта, която е била 4,43 % за 2004 г. и 4,08 % за 2005 г. Максимално допустимият интензитет на помощта по този начин става съответно 37,05 % и 36,89 % (73).
II.7. Натрупване на помощ
(24)
Закон № 3220/2004 изрично изключва натрупване на помощ, отпусната съгласно Закон № 2601/1998. Гръцките власти потвърдиха, че не съществуват други схеми, които да подкрепят същите допустими разходи.
II.8. Продължителност и бюджет на схемата
(25)
Дружествата, посочени в член 3 на Закон № 2601/1998 могат да създадат специален освободен от данъци резерв съгласно член 2 от Закон № 3220/2004 от печалбата, натрупана само през 2003 г. и 2004 г. Бюджетът на схемата не се посочва и предвид факта, че схемата е данъчно облекчение, общият приход, предвиден в държавния бюджет, не е ограничен и зависи от минали печалби и допустими инвестиции през годините 2005-2007 и свързаните с това искания.
III. Основания за откриване на процедурата
(26)
Комисията счита, че схемата за помощ, за която не е уведомена, представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Тя е включвала държавни ресурси, дава предимство на получателите, избирателна е и има ефект върху търговията. Тъй като мярката е нова и е задействана без предварително уведомление до Комисията, тя е представлявала незаконна помощ.
(27)
Комисията е разгледала схемата в контекста на член 87 от Договора за ЕО, и по-специално където тези разпоредби са приложими, съгласно специфичните правила за държавна помощ. Комисията има сериозни съмнения дали мярката отговаря на критериите на което и да е от приложимите правила и поради това - дали е съвместима с общия пазар.
IV. Мнения на трети страни
(28)
Федерацията на гръцките индустрии (наричана по-долу „ФГИ“) подаде мненията си като заинтересована трета страна.
(29)
ФГИ първо твърдеше, че Комисията значително е ограничила правата ѝ като е отхвърлила искането ѝ за удължаване на крайния срок за подаване на мнения.
(30)
След това ФГИ твърдеше, че мярката е от общ характер и не е избирателна. Дори някои аспекти на мярката да са избирателни, освободеният от данъци резерв се създава с оглед да се подкрепят специфични видове инвестиционни разходи на което и да е предприятие, така че би следвало да се счита за обща данъчна мярка.
(31)
ФГИ заяви по-нататък, че мярката е съществуваща помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) № 659/1999. За федерацията Закон № 3220/2004 просто приспособява метода за създаване на резерва, който е част от схемата за държавна помощ, установена със Закон № 2601/1998, който е бил одобрен от Комисията.
(32)
ФГИ счита, че Закон № 3220/2004 въвежда техническо приспособяване, т.е. възможността за създаване на освободен от данъци резерв преди инвестицията, няма никакво конкретно влияние върху обхвата, сумата или ефекта на схемата.
(33)
ФГИ също счита, че нито съществуването на по-голяма група от получатели, нито евентуалното увеличение на бюджета, нито инвестирането на по-голяма сума, приведени като примери от Комисията биха били преки последствия от промяната на метода за създаване на резерва.
(34)
Според ФГИ дори ако другите промени, въведени от Закон № 3220/2004, следва да се смятат за нова помощ, тя следва да се разглежда като отделно изменение на съществуваща схема за помощ. В този случай следва да се уведоми само за въпросните нови разпоредби, а класификацията на изменената схема като съществуваща помощ няма да се промени (74).
(35)
За ФГИ, представянето на аргументите в решението за откриване на процедурата е неясно и двусмислено и доколкото Комисията е основала решението си на други фактори, тя не е изпълнила задължението си да посочи причините съгласно член 253 от Договора за ЕО.
(36)
ФГИ критикува факта, че решението за откриване на процедурата не обяснява изчисляването на интензитета на помощта, за да направи възможно сравнението с интензитета на помощта, произтичащо според Закон № 2601/1998.
(37)
Впоследствие ФГИ твърди, че дори Комисията да е счела, че за отделните изменения е трябвало да бъде уведомена като за нова помощ, тяхната съвместимост следва да се оцени за всеки отделен получател и за всеки случай поотделно (75). Извършвайки това, Комисията трябва да разгледа по-специално предишното си решение - според което Закон № 2601/1998 е бил счетен за съвместима помощ - като рамка, която не може да бъде изменяна в рамките на тази процедура.
V. Мнения от Гърция
V.1. Закон № 3220/2004 е съществуваща помощ
(38)
За гръцките власти фактът, че въпросната помощ е била въведена от различен закон в сравнение с предишния Закон № 2601/1998 не е достатъчен, за да бъде определена като нова помощ в съответствие със съдебната практика на Съда (76).
(39)
Гърция твърди, че член 2, параграф 2 от Закон № 3220/2004 не премества момента, в който се извършва инвестицията.
(40)
В допълнение Гърция твърди, че промяната на момента, в който предприятията формират резерва няма никаква пряка връзка с увеличаването на групата на получателите.
(41)
Освен това Гърция счита, че няма пряка връзка между разширяването на обхвата на получателите и нарушаването на конкуренцията.
(42)
Гръцките власти също считат за необходимо да разделят предприятията, които извличат полза от Закон № 3220/2004, на две категории:
-
тези, които вече са получили правото да създадат освободен от данъци резервен фонд съгласно схемата по Закон № 2601/1998. В този случай няма ново икономическо преимущество, така че помощта следва да се счита за съществуваща помощ. От това следва, че задължението за уведомяване не е приложимо и не може да има възстановяване;
-
тези, които не са имали право на включване в Закон № 2601/1998, за които тази мярка може да се смята за нова помощ; ако това се възприеме така, съвместимостта с разпоредбите на Договора за ЕО следва да се оценява за всеки отделен случай.
(43)
На последно място, Гърция твърди, че причините, посочени от Комисията за описване на мярката, въведена със Закон № 3220/2004 като нова държавна помощ, са неясни и неподходящи, което е в нарушение на член 253 от Договора за ЕО.
V.2. Възможност за включване на мярката в съществуващите рамки на Общността за съвместима държавна помощ
(44)
Гръцките власти считат, че инвестициите от освободения от данъци резервен фонд отговарят на изискванията за включване в следните рамки на допустима държавна помощ:
-
Известие на Комисията за de minimis помощ (77);
-
Насоки за национална регионална помощ (78) (наричани по-долу „НРП“);
-
Многосекторна рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти (79) (наричана по-долу „МСР“);
-
Решение на Надзорния орган на ЕАСТ № 152/01/COL от 23 май 2001 г. за преразглеждане на насоките за прилагане на разпоредбите за държавна помощ в ЕИП по отношение на помощ за опазване на околната среда (80), (наричани по-долу „Екологични насоки“);
-
Рамка на Общността за държавната помощ за научноизследователска и развойна дейност (81) (наричана по-долу „Рамка за научноизследователска и развойна дейност“);
-
Регламент (ЕО) № 68/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на помощта за обучение (82) (наричан по-долу „Обучение BER“);
-
Регламент (ЕО) № 70/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавната помощ за малките и средните предприятия (83) (наричан по-долу „BER МСП“);
-
Насоки на Общността за държавната помощ в селскостопанския сектор (84);
-
Насоките за разглеждане на държавните помощи за рибарството и аквакултурите във формулировката, която е приложима за тази помощ (85).
(45)
Помощта за предприятия в затруднено положение и помощта за износ се изключват, като чуждестранни дружества, установени в Гърция, могат да използват въпросната мярка.
(46)
Гръцките власти включиха в отговора си и проект за законодателно предложение за включване на мярката в съществуващите рамки относно държавната помощ. Те предлагат освободените от данъци резервни фондове да се третират като държавна помощ със задна дата и да се създаде национален орган, който да оценява ex post съвместимостта на всеки отделен случай с правилата на Общността за държавна помощ.
V.3. Информация за инвестициите, обхванати от правилата на Общността за държавна помощ
(47)
Според гръцките власти, 3 315 предприятия са получили сума под 100 000 EUR, така че тези случаи могат да се считат за включени в de minimis схемата. Що се отнася до другите 320 предприятия, проучването на отделните случаи е било започнало и е било в процес на осъществяване.
(48)
Въз основа на вече завършените проверки инвестициите, които съгласно гръцките власти могат да са в съответствие с НРП, касаят:
-
целия освободен от данъци резервен фонд на 84 предприятия;
-
част от резервния фонд на 103 предприятия.
V.4. Финансови последици от отрицателно решение на Комисията по този въпрос
(49)
Гръцките власти считат, че отрицателното решение и последващото възстановяване на суми би било катастрофално за страната. Гръцките власти излагат факта, че съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности, той може по изключение да вземе под внимание неприемливите финансови последствия от своето решение и да ограничи последствията на същото (86).
VI. Оценка
VI.1. Определяне като държавна помощ
(50)
Комисията счита, че разглежданата мярка изпълнява всички четири кумулативни условия, за да бъде считана за помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, както е било обяснено по-точно и в известието на Комисията за въвеждане на правилата за държавна помощ към мерки, свързани с пряко корпоративно данъчно облагане (87).
(51)
Съдът на Европейските общности е бил последователен в поддържане на твърдението, че мярка, посредством която обществените власти предоставят на определени предприятия освобождаване от данъци, което, макар и да не включва прехвърляне на държавни средства, поставя лицата, за които се прилага освобождаването, в по-благоприятна финансова позиция от останалите данъкоплатци, представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО (88).
VI.1.1. Държавни ресурси
(52)
Първо, мярката включва държавни ресурси, тъй като гръцката държава се отказва от данъчните приходи, свързани с нея.
VI.1.2. Преимущество
(53)
Второ, мярката дава преимущество на получателите, тъй като на тях им е позволено да създадат освободен от данъци резервен фонд със средства до 35 % от печалбата си за 2004 г. (финансовата 2005 г.), и до 50 % за 2003 г. (финансова 2004 г.) от оставащата печалба след изваждането на печалбата за 2002 г. (финансова 2003 г.). Фактът, че част от печалбата на получателите не се облага, ги освобождава от налози, които обикновено се поемат от бюджета им. Ако резервният фонд не се използва и върху отложеното данъчно плащане не се начисли никаква лихвена ставка или лихвена ставка, по-малка от референтната и сконто ставката на Общността, разликата между данъчното задължение, включително сложната референтна лихва и действителната сума за плащане, също представлява печалба.
(54)
Съгласно гръцкото законодателство резервният фонд, който не е използван, следва да се обложи по законовата лихвена ставка. Законовият лихвен процент ще бъде най-малко 1 % на месец за дължимата сума, което е най-малко 12 % на година и поради това далеч повече от референтната ставка от 4,43 % за помощ, предоставена през 2004 г. и 4,08 % за помощ, предоставена през 2005 г (89). Следователно данъчните постъпления, от които държавата се отказва, които са били внесени във фонда и се облагат със законовия лихвен процент, не съставляват преимущество и по този начин не изпълняват изискванията за държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, тъй като характерът им не дава повече предимства отколкото заем при пазарни условия, който за предприятия не в затруднение се смята в съответствие с Известието на Комисията относно метода за изчисляване на референтната и сконто ставката (90), че възлиза на референтната стойност плюс евентуално 400 базови точки или повече, ако задължението не е гарантирано.
VI.1.3. Избирателност
(55)
Трето, мярката е избирателна, понеже облагодетелства само дружествата, извършващи търговските дейности, посочени в член 3 от Закон № 2601/1998. Само дружествата в изброените сектори могат да се възползват от мярката в сравнение с тези, които не са включени в списъка. Освен това, съгласно член 3 от Закон № 2601/1998, някои сектори изискват вторично законодателство, за да могат да кандидатстват за преимуществата. Според гръцките власти подобно вторично законодателство не е било прието. Накрая, за всеки сектор се прилагат различни списъци от допустими дейности като в резултат от това дружества, които извършват дейности в различни сектори, са облагодетелствани от мярката в различна степен. По тази причина мярката е избирателна, дори и за секторите, изброени в член 3 от Закон № 2601/1998. Следователно, мнението на гръцките власти и на третата страна, че схемата представлява всеобща данъчна мярка, е необосновано.
VI.1.4. Ефект върху търговията и нарушаване на конкуренцията
(56)
Четвърто, мярката има ефект върху конкуренцията и търговията между държавите-членки. Тъй като мярката дава предимство на получателите, тя може да наруши или да заплаши да наруши конкуренцията. Освен това, дейностите, посочени в член 3 от Закон № 2601/1998, наистина са обект на търговия в рамките на Общността. По тази причина не е изключено получателите на мярката да извършват икономически дейности, включващи търговия между държавите-членки. Затова е вероятно схемата за помощ да засегне търговията и да наруши конкуренцията.
VI.1.5. Заключение
(57)
От горното следва, че въпросната мярка съставлява схема за предоставяне на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Важно е също да се има предвид, че Закон № 2601/1998, на който гръцките власти се позовават, преди вече е бил считан за схема за държавна помощ от Комисията, макар и определена като съвместима (91).
VI.2. Определяне на мярката като незаконосъобразна помощ
(58)
Според член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 „незаконна помощ“ означава нова помощ, осъществена в противоречие с член 93, параграф 3 (понастоящем член 88, параграф 3) от Договора. Съгласно член 1, буква в) от същия регламент „нова помощ“ означава помощ, която не е съществуваща помощ, включително и изменения на съществуваща помощ.
(59)
Според съдебната практика на Съда на Европейските общности изменението на съществуваща помощ като такова следва да се определи като нова помощ и само когато изменението засяга същността на оригиналната схема, то се превръща в нова схема за помощ. Няма съществено изменение на съществуващата схема, при което новият елемент е ясно разграничим от първоначалната схема (92).
(60)
При все това, тази мярка показва няколко съществени процедурни и конкретни различия.
VI.2.1. Процедурни промени
(61)
Първо, мярката не е просто заменяне на съществуващи мерки, а нова самостоятелна мярка, тъй като не отменя или замества никаква предишна мярка. Освен това, периодите на прилагане на мерките не са били последователни.
(62)
Гръцките власти потвърдиха, както беше посочено по-горе, че разпоредбите на член 2 от Закон № 3220/2004 по същество целят да допълнят Закон № 2601/1998, който е получил одобрението на Комисията през 1999 г. в рамките на дело NN 59/A/1998 като национална система за регионално развитие съгласно НРП (93). Следва да се отбележи, че Закон № 2601/1998 е отменен считано от февруари 2005 г. Въпреки това, Комисията отбелязва, че мярката е нова помощ.
(63)
Преди всичко, Закон № 3220/2004 се прилага за набор от проекти в редица сектори. Той се позовава на списък с допустими сектори и проекти, посочени в член 3 от Закон № 2601/1998. При все това, той не посочва изрично, че изменя последния. Освен това, двете разпоредби са в действие успоредно, тъй като Закон № 3220/2004 е влязъл в сила на 28 януари 2004 г., а мярката за помощ съгласно Закон № 2601/1998 престана да действа на 23 декември 2004 г., докато Закон № 2601/1998 беше отменен, считано от февруари 2005 г. Последно, въпреки че периодът, по време на който бяха създадени фондовете съгласно двете схеми, не се припокрива, периодите, за които се прилагат мерките, се припокриват, тъй като и двата закона се прилагат за печалби от годините 2003 и 2004. Фактът, че двете мерки се прилагат успоредно, показва, че едната не изменя и не допълва другата. Затова, временно тази мярка не е просто заменяне или продължаване на мярката, одобрена съгласно NN 59/A/1998 (94), а представлява отделна схема за помощ.
(64)
Второ, процедурата за предоставяне на помощта е била променена, което има последствия върху условията, с които компаниите следва да се съобразяват, за да получат помощта.
(65)
Съгласно Закон № 2601/1998 е било необходимо да се кандидатства за помощта пред гръцките власти, които е трябвало да одобрят заявлението преди да отпуснат помощта. Съгласно решението за одобрение за Закон № 2601/1998 (95), гръцките власти са се ангажирали да проверят ограниченията за натрупване и комбиниране на помощ, зачитането на рамката за научноизследователска и развойна дейност от 1996 г., екологичните насоки от 1994 г., изключването на транспортното оборудване за транспортния сектор и изключването на помощ за износа. В допълнение, властите са имали задължението и възможността да проверят истинността на тези въпроси след приемането на заявлението.
(66)
Съгласно Закон № 3220/2004 създаването на специален освободен от данъци резерв е било разрешено пряко въз основата на разпоредбите за подоходния данък, без каквото и да е задължение на получателя да декларира специфична информация за допустимите дейности пред гръцките власти. Гръцките власти също така не са имали възможност да откажат помощта въз основа на ангажиментите, които са поели при процедурата, довела до одобрение на помощта, предоставена в съответствие със Закон № 2601/1998.
(67)
Според решението за одобрение на Закон № 2601/1998, гръцките власти е трябвало да удостоверят завършването на инвестицията, за да се даде възможност за формирането на необлагаем резервен фонд. По този начин получателите е трябвало първо да използват собствените си средства за финансиране преди да могат да кандидатстват за помощ. Подобно задължение не може да бъде намерено в Закон № 3220/2004.
(68)
Относно аргумента на гръцките власти, че поне в някои случаи помощта е можело да бъде получена съгласно Закон № 2601/1998, следва да се отбележи, че този аргумент е без връзка със случая, тъй като процедурата съгласно новата мярка е била различна и по-облекчена, а критериите за получаване на помощта, както и ползите от помощта за всички потенциални получатели са били разширени.
VI.2.2. Съществени промени
(69)
Първо, според решението на Комисията по дело NN 59/A/1998 (96), съгласно Закон № 2601/1998 са се допускали само първоначални инвестиции с изключение единствено на оперативна помощ за преместване в индустриални зони, докато съгласно Закон № 3220/2004 може да се отпуска и оперативна помощ, включително инвестиции за обновяване, а също и други оперативни помощи за всички допустими дейности. Съгласно Закон № 2601/1998, подпомогнатата инвестиция е трябвало да бъде поддържана в продължение на пет години, докато член 2, параграф 9 на Закон № 3220/2004 изисква единствено поддържане на инвестиционните стоки или на постоянните активи, предвидени в член 2, параграф 2 в продължение на три календарни години.
(70)
Освен това, съгласно Закон № 2601/1998 са възможни четири форми на помощ:
а)
пряка безвъзмездна помощ, свързана с първоначалната инвестиция;
б)
отстъпка при лихвата на средно- и дългосрочни заеми (най-малко четири години), взети с цел финансиране на първоначалната инвестиция;
в)
безвъзмездна помощ в подкрепа на разходи за наемане на ново оборудване;
г)
данъчно облекчение под формата на освободен от данъци фонд на стойност от 40 % до 100 % от сумата на допустимите инвестиции в зависимост от секторите и географските райони.
(71)
Закон № 3220/2004 не предвижда първите три форми на помощ, изложени в параграф 70, букви a), б) и в) по-горе. Освен това, освободените от данъци резерви могат да се използват за всички допустими разноски до 100 %, независимо от района и сумата на допустимите инвестиционни разходи.
(72)
На второ място, периодът, за който се основава освободеният от данъци фонд в сравнение с момента на извършване на разходите по допустимите дейности, е бил променен. Освободени от данъци резервни фондове съгласно Закон № 2601/1998 са могли да се създават в годината на разхода на допустимата дейност или до десет години по-късно. Фондовете съгласно Закон № 3220/2004 са могли да се създават от една до три години преди разхода по допустимата дейност. Новата мярка е много по-благоприятна за целите на паричния поток, тъй като дава възможност на предприятията да се възползват от освобождаването от данъци преди инвестицията. Освен това, функционирането на мярката има различни последствия върху възможностите на получателите да се ангажират с допустими проекти. Броят на получателите на новата схема може да бъде увеличен от тези дружества, които при предишната мярка не са имали достатъчно ликвидност за да финансират проектите си предварително, но с прибавянето до освобождаването от данъци те са били в състояние да го направят. В тази връзка няма значение дали общият бюджет на помощта или ползите за определени предприятия са били увеличени. Фактът, че като цяло общите условия на новата мярка са по-малко ограничаващи, е достатъчен, за да се заключи, че тя представлява нов вид помощ.
(73)
В писмените си мнения гръцките власти се позовават на решението от 9 август 1994 г. на Съда на Европейските общности по дело C-44/93 Namur Les Assurances du credit (97). В това дело Съдът посочва, че фактът, че мярката може в хипотетични ситуации да доведе до нарастване на бюджета на помощта, не трябва да бъде смятан за показател, че това е нова помощ, ако помощта се предоставя съгласно предходни законови разпоредби, които остават непроменени. При все това, Комисията счита, че предходният анализ ясно показва, че разпоредбите на Закон № 3220/2004 са много различни от тези на Закон № 2601/1998. Съответно тя не смята, че решението има връзка с този случай.
(74)
Гръцките власти също така твърдят, че разширяването на обхвата на получателите не води до нарушаване на конкуренцията. При все това, в съдебната практика на Съда и практиката на Комисията е ясно установено, че всяка държавна помощ в сектори, обект на конкуренция, вероятно ще доведе до нарушаване на конкуренцията. Затова за нея трябва да има нотификация, за да може Комисията да оцени съвместимостта на такава помощ.
(75)
Последно, противоположно на твърдението на гръцките власти, че аргументите, изложени от Комисията в решението ѝ да открие официална процедура по разследване, са неясни и неподходящи, следва да се изтъкне, че в това решение Комисията е отбелязала две причини, поради които е сметнала мярката за нова помощ: 1. различно правно основание и 2. различен инструмент, който използва различно време за създаване на фонда и затова може да има различни последствия върху вътрешния пазар. Комисията е дала и пример: създава се една вероятно по-голяма група от получатели и бюджетът нараства. Комисията счита, че подобно мотивиране е било уместно за въпросния акт, тъй като излага по ясен и недвусмислен начин аргументите, следвани от Комисията по такъв начин, че да даде възможност на заинтересованите лица да разяснят причините за решението.
VI.2.3. Нова помощ
(76)
Комисията счита, че горният анализ е определил редица показатели, които предполагат, че схемата, създадена със Закон № 3220/2004, следва всъщност да се смята за нова схема за помощ. В частност, схемата, създадена от този закон, е съществувала за известен период заедно със схемата, създадена от Закон № 2601/1998, и съдържа различни условия и процедури за предоставяне на помощта.
(77)
Все пак, дори ако Закон № 3220/2004 може да се смята за изменение на по-ранна схема, ясно е, че измененията, въведени от този закон, са съществени, тъй като засягат оценката за съвместимостта на мярката на помощта с общия пазар (98) и не са чисто формални или административни. Освен това, измененията се прилагат към всички получатели и допустими дейности. Поради това новата схема е променила помощния инструмент като цяло и затова не може да бъде ясно отделена от съществуващата помощ.
(78)
Следователно, противно на твърденията на гръцките власти, мярката представлява нова помощ в своята цялост.
VI.2.4. Незаконна помощ
(79)
Гръцките власти не са уведомили за мярката преди въвеждането ѝ и са я привели в действие в противоречие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. По тази причина мярката представлява незаконна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
VI.3. Съвместимост на схемата за незаконна помощ
(80)
След като е установено, че схемата включва държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, необходимо е да се прецени дали мярката може да е съвместима с общия пазар.
(81)
Комисията е разгледала схемата в контекста на член 87 от Договора за ЕО, и по-специално, където тези разпоредби са приложими, въз основа на:
-
НРП (99);
-
МСР (100);
-
Насоките на Общността за държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднение (101) (наричани по-долу „Насоки за оздравяване и преструктуриране“);
-
Екологични насоки (102);
-
Рамка за научноизследователска и развойна дейност (103);
-
Обучение BER (104);
-
BER МСП (105);
-
Насоки на Общността за държавна помощ в селскостопанския сектор (106);
-
Насоките за разглеждане на държавните помощи за рибарство и аквакултури във формулировката, която е приложима за тази помощ (107).
Помощта беше разгледана според правилата, които са били приложими по време на отпускането ѝ.
(82)
По време на предварителния период на разследване, гръцките власти направиха редица изявления относно ограничението за предоставяне на помощта, като се опитваха да смекчат недостатъците по съвместимостта с НРП. Наред с тях те се ангажираха да зачитат многосекторната рамка за големи инвестиционни проекти и да не отпускат помощ на дружества в затруднение. При все това, на получателите се дава преимуществото пряко от закона, без никакво допълнително условие или административна преценка. Само няколко от подкрепяните сектори и проекти се нуждаят от вторично законодателство, за да станат ефективни. Освен за случаите, където се иска вторично законодателство, за гръцките власти изглежда невъзможно да изпълнят каквито и да било поети ангажименти срещу възможността данъкоплатците да се позоват на правата си, установени със закон. По тази причина тези ангажименти не могат да се вземат предвид при оценката на мярката.
(83)
Комисията не може да приеме нито аргументите, изложени от гръцките власти, нито изложените от ФГИ (108). По-специално, що се отнася до аргумента на гръцките власти, че помощта за предприятията, които вече са имали право да създадат освободен от данъци резервен фонд съгласно предишната схема, представлява съществуваща помощ, Комисията отбелязва, че допустимост по съществуваща схема не оправдава помощ, отпусната по нова схема. В отговора си на решението на Комисията да открие официална процедура на разследване, гръцките власти предложиха създаване на национален орган, който да разглежда ex post съответствието на всеки отделен случай с правилата за държавна помощ на Общността. Комисията отбелязва, че има изключителното право да оцени съвместимостта на помощта и затова това предложение не може да бъде прието.
VI.3.1. Прилагане на регламента за помощта de minimis
(84)
Регламент (ЕО) № 69/2001 на Комисията от 12 януари 2001 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО за помощ de minimis (109) (наричан по-долу „Регламента за помощ de minimis“) не може да се прилага към схемата като цяло. Законът не съдържа никаква разпоредба, която да ограничава сумата на помощта, която един получател може да получи, до 100 000 EUR (110). Освен това не са спазени разпоредбите на член 3 от Регламент (ЕО) № 69/2001 относно натрупването и наблюдението.
(85)
Що се отнася до секторите на рибарството и селското стопанство, специалните разпоредби за помощта de minimis са изложени в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО за помощ de minimis в секторите на рибарството и селското стопанство (111). Този регламент влезе в сила на 1 януари 2005 г. и се прилага за помощ, предоставена преди неговото влизане в сила, ако отделната помощ изпълнява всички условия, изложени в членове 1 и 3 от него.
(86)
Регламент (ЕО) № 1860/2004 гласи, че помощ, предоставена в сферата на селскостопанските продукти и продуктите на рибарството в размер до 3 000 EUR на получател за който и да е тригодишен период в рамките на максималната стойност, установена за всяка държава-членка (като за Гърция за селското стопанство и рибарството те са съответно 34 965 000 EUR и 2 036 370 EUR) не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, при условие че тя не се определя въз основа на цената или количеството на продуктите, които се предлагат на пазара, не е свързана с износа (обвързана с количествата изнесени продукти, създаването и функционирането на мрежа за разпространение или с други настоящи разходи, обвързани с друга дейност по износа), нито зависи от предпочитанието да се използват местни пред вносни стоки. В рамките на схемата въз основа на Закон № 3220/2004 помощ, съответстваща на горепосочените условия, няма да се счита за държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора.
(87)
Законът не съдържа разпоредба, ограничаваща стойността на помощта, която даден получател може да получи, на 3 000 EUR или максималната стойност на помощта de minimis за Гърция. Освен това не са спазени разпоредбите на член 3 от Регламент (ЕО) № 1860/2004 относно натрупването и наблюдението.
(88)
Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за помощ de minimis (112) може да е приложим - според член 5, параграф 1 от същия - за транспортния сектор и предприятията, работещи в сферата на обработването и пускането на пазара на селскостопански продукти, ако помощта изпълнява всички условия, посочени в членове 1 и 2 от него. Съгласно тези членове се изисква ограничаване на сумата на помощта, която даден получател може да получи, до максималните допустими суми, както е определено от член 2, параграф 2, т.e. 200 000 EUR за предприятията, работещи в сферата на обработването и разпространението на пазара на селскостопански продукти и 100 000 EUR за транспортния сектор. Освен това, регламентът изисква изключване на предприятията, работещи в сферата на обработването и разпространението на пазара на селскостопански продукти, в случаите:
а)
когато сумата на помощта се определя въз основа на цената или количеството на такива продукти, изкупувани от преки производители или предлагани на пазара от въпросните предприятия;
б)
когато помощта зависи от това да бъде частично или изцяло предадена на преките производители.
Накрая, трябва да се изключи помощ за придобиване на сухопътни товарни превозни средства, предоставена на предприятия, осъществяващи сухопътен товарен превоз за разходи по наемане или възнаграждения.
(89)
Законът не съдържа разпоредба, която да ограничава сумата на помощта, която един получател може да получи. Освен това не са спазени разпоредбите на членове 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 1998/2006.
(90)
От това следва, че схемата не отговаря на условията на регламентите.
VI.3.2. Съвместимост с НРП
(91)
Мярката трябва първо да се разгледа въз основа на НРП. Първичното производство на селскостопански продукти, описани в приложение I към Договора, секторите на рибарството и добива на въглища са изключени от обхвата на прилагане на НРП. При все това, според тази мярка селскостопанската продукция може да кандидатства за помощ в рамките на два сектора, интензивното селско стопанство и рибарство, както и селскостопански и селскостопанско-индустриални кооперации. Освен това, добивът на въглища може да получи подкрепа в рамките на секторите на минното дело, каменодобива и обработката на минерали и мрамор. Следователно във всеки случай помощта в тези сектори не може да бъде оправдана съгласно НРП.
(92)
Съгласно НРП, помощ може да се отпусне съгласно различни условия, както за първоначална инвестиция, така и за по-високи оперативни разходи. Този закон не изяснява кое от двете ще се прилага.
(93)
Първо, съгласно точка 4.4 от НРП, първоначалната инвестиция трябва да касае фиксиран капитал, свързан с основаването на нова структура, разширяването на съществуваща структура, започването на нова дейност или закупуването на структура, която е била затворена или е щяла да бъде затворена, ако не е била закупена, но която не принадлежи на дружество в затруднено положение. Комисията не счита, че допустимите инвестиционни разходи по тази мярка отговарят на това определение и по този начин да могат да се окачествят като първоначална инвестиция. Инвестициите за обновление не са изключени от допустимите инвестиционни проекти, например, където проектите касаят средства за превоз в рамките на областта на по-голям завод и за персонал, компютри, обзавеждане и оборудване, работи по наземен достъп за мини или камиони втора употреба. Инвестиции в сгради и оборудване с цел настаняване и социални нужди на работниците изглежда не представлява производствена инвестиция. В сектора на превоза до недостъпни отдалечени райони, проектите, свързани с транспортното оборудване, включват транспортно оборудване в стандартната база, което е в противоречие с НРП (113). Закупуването на софтуер и допълнителното разработване на софтуер за до 60 % от общата инвестиция надвишава ограничението от 25 % от инвестицията в нематериални активи върху стандартната база. Не са наложени и други условия, необходими за включване на софтуера сред допустимите разходи (114). Освен това, тъй като разработването на софтуер съставлява настоящата търговска дейност в сектора за разработване на софтуер, то представлява оперативен разход в този сектор. Според член 3, параграф 2 на Закон № 2601/1998, инвестиционна помощ може да се предостави и за дейности извън Гърция. При все това, това не е допустимо съгласно НРП.
(94)
В допълнение, максималният интензитет на помощта, който за тази мярка е до 37,05 % и 36,89 % от допустимите разходи съответно за 2004 г. и 2005 г., надвишава максималния интензитет на помощ по Картата за регионална помощ на Гърция (115). По-специално, изглежда, че в райони А и Б съгласно Картата за регионална помощ на Гърция може да са надвишени таваните за интензитет на помощта за проекти в съответствие с член 5 на Закон № 2601/1998 (т.e. 35 %), тези за всички проекти, съфинансирани съгласно Рамката за подкрепа на Общността (116) (т.е. 35 %) и тези за други проекти (без предоставяне на регионална помощ за зони А и 18,4 % за зони Б). В зони В и Г таваните за туристически проекти (т.е. 33,2 %) и за други проекти (35,1 %) могат да се надвишават.
(95)
Мярката не съдържа задължение за поддържане на първоначалната инвестиция за период от поне пет години, както се изисква от точка 4.10 от НРП.
(96)
На второ място, като следствие от точка 4.15 от НРП, оперативната помощ може да се оправдае по изключение, доколкото допринася за регионалното развитие, където нивото ѝ е пропорционално на затрудненията, които се опитва да облекчи. При все това, Комисията не е получила никакви подобни индикации и има сериозни съмнения, че тази много широкообхватна мярка, която обхваща цялата територия на Гърция, и много твърде широко определени сектори могат да се справят със специфични регионални затруднения.
(97)
Затова Комисията отбелязва, че схемата, която не се съобразява с обхвата, определението за първоначална инвестиция и интензитета на помощта, като цяло е несъвместима с НРП. Освен това, нито една отделна помощ, предоставена съгласно схемата, не е била обвързана с правното задължение първоначалната инвестиция да се поддържа за период от поне пет години в региона, който получава помощта. Нито една отделна оперативна помощ не е била оправдана още от самото начало. Следователно, нито една отделна помощ, предоставена в съответствие с тази схема, не може да се счита за съвместима с НРП.
VI.3.3. Съвместимост с МСР (2002)
(98)
МСР (2002) изисква уведомяване за всички регионални инвестиционни помощи, ако предлаганата помощ надвишава максимално допустимата помощ, която една инвестиция за 100 млн. евро може да получи съгласно редуцираната скала на таваните на регионалните помощи по МСР. Тази мярка нито изключва голямата инвестиционна помощ, нито включва задължение за уведомяване за такива случаи поотделно, нито прилага по-ниски тавани на помощите при такива случаи.
(99)
Като следствие, Комисията отбелязва, че мярката не спазва горепосочените условия на МСР, и следователно е несъвместима с МСР. Освен това, за да е съвместима с МСР (2002), схемата трябва да изпълнява НРП. Това не е така, както е показано в предходната част. По-специално, нито една отделна помощ, предоставена съгласно схемата, не е била обвързана още от началото с правното задължение първоначалната инвестиция да се поддържа за период от поне пет години в региона, който получава помощта. Следователно, нито една отделна помощ, предоставена съгласно тази схема, не може да се счита за съвместима с МСР (2002).
VI.3.4. Съвместимост с насоките за помощ за оздравяване и преструктуриране
(100)
Гръцките власти обясниха, че мярката не се прилага за предприятия в затруднено положение. В действителност тя може да бъде ползвана само от дружества, които имат печалба. Затова е изключена съвместимост на тази схема с насоките за помощ за оздравяване и преструктуриране. Следователно, нито една отделна помощ, предоставена съгласно тази схема, не може да се обяви за съвместима с тези насоки.
VI.3.5. Съвместимост с екологичните насоки
(101)
Комисията оцени също така дали помощта за някои проекти може да се обяви за съвместима с екологичните насоки. Следните инвестиции може да оценят в съответствие с екологичните насоки: инвестиция, свързана с околната среда (117), въвеждане и приспособяване на екологични технологии, инвестиции във възобновяема енергия, комбинирано производство на електричество и отопление (CHP) и енергоспестяване, както и създаване и разширяване на съоръжения за рециклиране.
(102)
Точка 28 от екологичните насоки дава възможност за отпускане на инвестиционна помощ на МСП в рамките на период от три години от приемането на новите задължителни стандарти на Общността. Схемата не свързва помощта с въвеждането на новите стандарти на Общността и не определя ясно инвестиционните разходи.
(103)
Точка 29 от екологичните насоки позволява предоставяне на инвестиционна помощ, ако това дава възможност на предприятията да постигнат екологични стандарти, които са по-високи от стандартите на Общността. Тази схема не обвързва помощта с постигането на стандарти, които са по-високи от стандартите на Общността, и не определя ясно инвестиционните разходи.
(104)
Точка 30 от екологичните насоки дава възможност за предоставяне на инвестиционна помощ за енергоспестяване. Тази схема не определя ясно инвестиционните разходи.
(105)
Точка 31 от екологичните насоки дава възможност за отпускане на инвестиционна помощ за комбинирано производство на електричество и отопление, ако ефективността на конверсията е особено голяма. Тази схема не обвързва помощта с особено висока ефективност на конверсията, не определя ясно инвестиционните разходи и може да не спазва съответната максимална интензивност на помощта, посочена в насоките.
(106)
Точка 32 от екологичните насоки дава възможност за предоставяне на инвестиционна помощ за насърчаване на възобновяеми енергийни източници при отсъствие на задължителни стандарти на Общността. При все това, тази схема не предоставя ясно определение за възобновяеми енергийни източници и затова не е ясно до каква степен се прилага точка 32 от насоките. Освен това, схемата не определя ясно инвестиционните разходи и не е ясно дали се спазва съответната максимална интензивност на помощта.
(107)
Дори инвестициите да бяха допустими за помощ по тази точка, Гърция не е доказала, че допустимите разходи биха спазили условията на точки 36 и 37 от екологичните насоки, които определят основните инвестиции и допустимите разходи.
(108)
Точка 38 от екологичните насоки позволява отпускане на помощ за възстановяване на замърсени индустриални зони, където лицето, отговорно за замърсяването, не е определено или не може да му се вмени поемане на разходите. Тази схема не обвързва отпускането на помощта с факта, че лицето, отговорно за замърсяването, не е определено или не може да му се вмени поемане на разходите.
(109)
Точка 39 от екологичните насоки дава възможност за отпускане на инвестиционна помощ, ако дружествата, основани в градска зона или в област, включена в Натура 2000, законно извършват дейности, които предизвикват значително замърсяване и трябва, заради разположението си, да се преместят от мястото на създаване на по-подходящо място. По този начин промяната на местоположението трябва да се определя от причини, свързани с опазването на околната среда, и трябва да бъде разпоредено чрез административно или съдебно решение, а дружеството трябва да се съобрази с най-строгите екологични стандарти, приложими в новия район, където се разполага. Интензитетът на помощта може да бъде най-много 30 %, или 40 % за МСП, от допустимите разходи. Допустими разходи са тези, свързани със закупуване на земя, построяване или закупуване на нов завод със същия капацитет като изоставения завод, минус всякакви ползи, произтичащи от преместването. Всякакви спестявания на разходи или ползи, произтичащи от увеличаването на капацитета за първите пет години от дейността, или разходи за технически сравнима инвестиция, която не предоставя същото ниво на защита на околната среда, следва да се отчислят от допустимите разходи за инвестиционната помощ. При все това, тази схема не предвижда никакво такова намаляване на допустимите разходи. Тази схема на обвързва помощта при горепосочените ограничения със задължението за преместване и допустимите разходи. Максималният интензитет на помощта от 30 % за големите предприятия не се спазва от схемата. Освен това, оперативната помощ за преместване не се изключва.
(110)
Що се отнася до разходите за създаване и разширяване на съоръжения за производство на суровини и други материали от опаковки и вече консумирани продукти, схемата не изключва помощта да бъде използвана за рециклиране на материали от източници, които са външни за получателя. Това не е в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, който изисква всяко предприятие да инвестира в подобряването на личния си архив за опазване на околната среда и да намали замърсяването, причинено от него (118). Като следствие от това, екологичните насоки не са приложими за създаването и разширяването на съоръжения за рециклиране, които ще се използват за рециклиране на материали от външни за получателя източници. При липсата на възможност мярката да се оцени съгласно екологичните насоки, Комисията я оцени пряко в съответствие с 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО. В миналото практиката на Комисията е била да оценява подобни случаи съгласно три допълнителни критерия: 1. помощта не трябва да освобождава първичните замърсители от тежест, която би трябвало да понесат съгласно законодателството на Общността, 2. третираните материали иначе не биха били събирани или биха били третирани по по-вреден за околната среда начин, 3. проектите следва да са иновативни, т.е. технологиите следва да преминават „отвъд сегашното технологично ниво“ (119). Схемата не гарантира, че помощта за разходите по създаване и разширяване на съоръжения за производство на суровини и други материали от опаковки и вече консумирани продукти изпълнява трите горепосочени допълнителни критерия.
(111)
Освен това, не е изключено оперативна помощ да се отпусне в рамките на въвеждане и приспособяване на екологични технологии. Тази помощ може да бъде оправдана, само ако е предоставена за управление на отпадъци, енергоспестяване, възобновяема енергия или комбинирано производство на електричество и отопление. Помощта трябва да изпълнява условията на точки от 43 до 67 от екологичните насоки. При все това, мярката нито насочва оперативната помощ към определените цели, нито следва съответните условия.
(112)
Съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, остават и затова схемата не може да се обяви за съвместима.
(113)
Впоследствие Комисията отбелязва, че схемата не спазва горепосочените условия на екологичните насоки или тези на член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, както произтича от практиката на Комисията и следователно е несъвместима съгласно екологичните насоки и член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО. Освен това, Комисията проучи всички точки на екологичните насоки и практиката на Комисията съгласно член 87, параграф 3, буква в) и счете, че гръцките власти не са показали, че която и да е отделна помощ от момента на предоставянето си би била съвместима с тези насоки или с практиката на Комисията съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО (120).
VI.3.6. Съвместимост с рамката за научноизследователска и развойна дейност
(114)
В съответствие с последното тире на раздел 10.3 от Рамката на Общността за държавна помощ за научноизследователска и развойна дейност и иновации от 30 декември 2006 г. (121), рамката, която се прилага за оценка на незаконна държавна помощ, е тази, която е била в сила при отпускането на помощта, т.е. рамката за научноизследователска и развойна дейност (122).
(115)
Някои проекти са потенциално свързани с научноизследователски и развойни дейности и затова, Комисията ги проучи и в контекста на рамката за научноизследователска и развойна дейност. Такива са създаването, разширяването или модернизацията на лаборатории за приложни изследвания, допълнително разработване на софтуер, изследвания за въвеждане на нови технологии, иновации и иновативни прототипи и регистрация на патенти.
(116)
Комисията отбелязва, че помощ за горепосочените проекти може да попада в материалния обхват на рамката за научноизследователска и развойна дейност, само ако тези проекти се състоят от изследователски дейности, съгласно определението в приложение I към рамката за научноизследователска и развойна дейност. Освен това, Комисията счита, че те не обхващат изключително научноизследователска и развойна дейност, съгласно определението в приложение I към рамката за научноизследователска и развойна дейност. Формулировката на закона гласи, че допустимите разходи в съответствие с мярката не трябва непременно да отговарят на тези по рамката за научноизследователска и развойна дейност.
(117)
Освен това, когато изследователските проекти или патентните разработки, получаващи помощ, касаят положение преди конкуренция, общо прилаганият таван на интензитета на помощта за Гърция от 35 % (25 % базов интензитет + 10 % за регионите по член 87, параграф 3, буква а) е надвишен, когато не са приложими допълнителни бонуси, защото максималният интензитет на помощта съгласно мярката е до 37,05 % и 36,89 % съответно за 2004 г. и 2005 г. Според правилата за държавна помощ разходите по регистриране на патенти не могат да кандидатстват за помощ, ако кандидатът е голямо предприятие. При все това, големите предприятия не се изключват от получаване на помощ, когато става въпрос за регистриране на патенти по схемата.
(118)
Стимулиращият ефект в случая на големите предприятия следва да се установи и потвърди преди отпускане на помощта. Това условие съгласно рамката за научноизследователска и развойна дейност е било приложимо за всички помощи за научноизследователски дейности за големи дружества, включително и фискална помощ. При все това, схемата не предвижда установяване на стимулиращия ефект преди отпускане на помощта. Тъй като предприятието, което получава помощта, не е било задължено да увеличи научноизследователските си дейности, дори фактът, че помощта може да доведе до увеличение на научноизследователската дейност при някои предприятия, не може да обоснове стимулиращия ефект, защото той може да е резултат от фактори, външни спрямо помощта.
(119)
Освен това, в сектора на селското стопанство не може да се открие никакво доказателство за съответствие с четирите условия, изброени в съобщението на Комисията от 1998 г. за изменение на рамката на Общността за държавна помощ за научноизследователска и развойна дейност (123).
(120)
Впоследствие Комисията отбелязва, че схемата не зачита горепосочените условия на рамката за научноизследователска и развойна дейност, и следователно е несъвместима с рамката за научноизследователска и развойна дейност. Освен това, нито една отделна помощ, предоставена на големи дружества съгласно схемата, не е била от самото начало обект на условието за стимулиращ ефект. Гръцките власти не доказаха, че която и да е отделна помощ от момента на отпускането си е била съвместима с рамката за научноизследователска и развойна дейност. Следователно нито една отделна помощ, отпусната съгласно тази схема, не може да се смята за съвместима с рамката за научноизследователска и развойна дейност.
VI.3.7. Съвместимост с Регламент (ЕО) № 68/2001 („Обучение BER“)
(121)
Комисията оцени помощта за обучение, свързано с въвеждането на системи за автоматизация на процесите (124), обучение, свързано със софтуер (125) и друго обучение (126) съгласно обучението BER.
(122)
От текста на закона не може да се установи дали допустимите разходи съгласно мярката отговарят на тези в съответствие с обучението BER. Когато обучението, което получава помощ, е специфично за дружеството, таванът за интензитет на помощта за големи дружества от 35 % (25 % базов интензитет + 10 % за регионите по член 87, параграф 3, буква а) може да бъде надвишаван, защото максималният интензитет на помощта съгласно мярката е до 37,05 % и 36,89 % съответно за 2004 г. и 2005 г.
(123)
Впоследствие Комисията отбелязва, че схемата не отговаря на горепосочените условия на обучението BER и следователно е несъвместима с обучението BER.
VI.3.8. Съвместимост с Регламент (ЕО) № 70/2001 на Комисията („BER МСП“)
(124)
Комисията отбелязва, че мярката не прави разлика между стойността на помощта и допустимите сектори или проекти в зависимост от големината на получателя. Поради това, мярката като цяло не може да се счита за съвместима с BER МСП. Все пак, когато помощта съгласно мярката се отпуска на малки и средни предприятия, както са определени в приложение I към BER МСП, може да се приложи разпоредбата за групово изключение.
(125)
Инвестиционната помощ за малките и средни предприятия в Гърция, всяка част от чиято територия може да кандидатства за регионална помощ в съответствие с член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, е обект на тавани за интензитет на помощта с 15 % по-високи от таваните съгласно НРП. Това важи за всички инвестиционни проекти, както са включени в параграф 21 от това решение, с изключение на инвестиции в сектора на селското стопанство, инвестиции в транспортни средства в сектора на транспорта (127) и инвестиции, насочени в чужбина (128). Таваните за интензитет на помощта са нарушени за проекти, различни от тези за туризъм, гаражи в райони А и Б според Картата за регионална помощ на Гърция (не се предвижда регионална помощ за райони A, 18,4 % за райони Б и 15 % отгоре за МСП). Освен това, условието за да е приложим такъв по-висок таван е инвестицията да се поддържа в получаващия регион за поне пет години. При все това, това не се изисква съгласно мярката. В транспортния сектор, разходите за транспортни средства и транспортно оборудване не се включват в допустимите разходи.
(126)
Преки чуждестранни инвестиции извън Гърция може да са обект на помощ за малки предприятия само при таван на интензитета на помощта от 15 % и 7,5 % за средни предприятия. При все това, и двата тавана може да бъдат надвишени съгласно настоящата мярка.
(127)
Проучвания за въвеждане на нови технологии, проучвания, свързани с въвеждане на сертификати за продукти и процеси, проучвания за организация и пазари и проучвания относно допустимостта за помощ може да са допустими за помощ за МСП. При все това, мярката не гарантира, че тези услуги се предоставят от външни консултанти. Не е изключено такива проучвания да бъдат постоянна или периодична дейност, която да се свързва с обичайните оперативни дейности.
(128)
Впоследствие Комисията отбелязва, че схемата не отговаря на горепосочените условия на BER МСП, и следователно е несъвместима с BER МСП.
VI.3.9. Съвместимост с насоките на Общността за държавна помощ в сектора на селското стопанство
(129)
В сектора на селското стопанство анализът трябва да бъде направен на две нива: от една страна за дейностите по обработка и разпространение на пазара и от друга за първично производство, като се подразбира, че и в двата случая съответното законодателство на Общността, което трябва да се вземе предвид, е това, което е било приложимо в момента, когато помощта е била предоставена, т.е. насоките на Общността за държавна помощ в сектора на селското стопанство (наричани по-долу, „Насоките за селското стопанство“) и Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на селското стопанство и рибарството (129).
(130)
Що се отнася до първичното производство, съответните разпоредби, които трябва да се вземат предвид, въз основа на мерките, допустимите разходи и оперативните разходи, определени от Закон № 3220/2004, са изложените в точки 4.1, 13 и 14 на насоките за селското стопанство, които се съсредоточават съответно върху инвестиционната помощ, помощ за насърчаване на производството и пускането на пазара на качествени селскостопански продукти и помощ за предоставяне на техническа подкрепа.
(131)
Според точка 4.1 от насоките за селското стопанство, допустимите разходи в рамките на инвестициите могат да включват производство, придобиване или подобряване на недвижима собственост, нови машини и оборудване (включително компютърен софтуер) и общи разходи (като хонорари на архитекти, инженери и за консултации, изследвания за осъществимост на плановете, придобиване на патенти и лицензи) до 12 % от сумата, съответстваща на другите цитирани разходи. Помощ за закупуване на растения е допустима, освен за едногодишните растения. Ставките на помощта, изложени в същата точка, са 40 % от допустимите разходи в „нормалните“ и 50 % в по-необлагодетелстваните райони с нарастване от пет процентни пункта за млади земеделски производители, осъществяващи инвестицията в рамките на пет години от основаването.
(132)
За да могат да кандидатстват за помощ, земеделските стопанства трябва също така да отговарят на минималните стандарти в сферата на опазване на околната среда, отглеждането и хигиената на животни и инвестициите трябва да са насочени към продукти, за които може да се намери нормална пазарна ниша, а общата сума на допустимите разходи не трябва да надвишава ограничението на цялата инвестиция, която може да кандидатства за помощ, установено от държавата-членка в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1257/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство (ФЕОГА) и за изменение и отмяна на някои регламенти (130).
(133)
В случая на преместване на селскотопански постройки, може да се предвидят няколко възможности:
-
където нуждата за преместване произтича от отчуждаване, което съгласно законодателството на съответната държава-членка, води до възникване на правото на компенсация, изплащането на такава компенсация обикновено не се смята за държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора;
-
в други случаи, в които преместването се състои просто от демонтиране, преместване и повторно изграждане на съществуващите съоръжения, може да се приеме помощ в размер до 100 % от действително направените разходи;
-
когато преместването води до ползи за земеделския производител, произтичащи от по-модерни съоръжения, вноската на земеделския производител трябва да е равна поне на 60 % (50 % в случай на по-необлагодетелствани райони) от нарастването на стойността на въпросните съоръжения след преместването (съответно 55 % или 45 % в случаи, в които получателят е млад земеделски производител);
-
където преместването води до нарастване на производствения капацитет, вноската на получателя трябва да е най-малко равна на 60 % (50 % при по-необлагодетелствани райони) от съответната част на разходите (55 % или съответно 45 % в случаите, когато получателят е млад земеделски производител).
(134)
Когато инвестициите се извършват по екологични причини, точка 4.1.2.4 от насоките за селското стопанство гласи, че ставките от 40 % или 50 % при по-необлагодетелствани райони могат да бъдат увеличени с 20 или 25 процентни пункта, ако инвестицията преминава отвъд приложимите минимални изисквания на Общността. В този случай увеличението трябва да се ограничи до допълнителните допустими разходи, които са нужни за постигането на съответната цел и не се прилага в случай на инвестиции, които довеждат до увеличаване на производствения капацитет.
(135)
Според точка 13 от насоките за селското стопанство, помощ за въвеждане на сертифициране на процеси и продукти и сродни проучвания не може да надхвърля 100 000 EUR за получател за който и да е тригодишен период или, за МСП, 50 % от допустимите разходи, като се взима по-голямата стойност от горните две.
(136)
Според точка 14 от насоките за селското стопанство, помощ за обучение не може да надхвърля 100 000 EUR за получател за който и да е тригодишен период или, за МСП, 50 % от допустимите разходи, като се взима по-голямата стойност от горните две. Освен това, следва да се спазят определени условия: помощта трябва да е на разположение за всички, които могат да кандидатстват за нея във въпросния район и където услугата се предоставя от групи производители или други селскостопански организации за взаимопомощ, тя не трябва да се ограничава до членовете на въпросната група или организация, а вноската за административните разходи на групата или организацията трябва да бъде ограничена до разходите за предоставяне на услугата.
(137)
Въз основа на информацията на разположение на Комисията изглежда, че интензитетът на помощ, изчислени за схемата (37,05 % за 2004 г. и 36,89 % за 2005 г.) не надвишават тези, установени в различните точки на насоките за селското стопанство, посочени по-горе, но не е възможно да се определи дали всички условия, изброени в точки от 131 до 136 на настоящото решение са били изпълнени, освен в случая на мерки за преместване, където разпоредбите на схемата изпълняват правилата, описани в точка 133. По-специално:
-
няма доказателства, показващи, че сред оперативните разходи, изброени в точка 22, дейностите по наемане са били последвани от закупуване на имуществото в края на периода на наемане;
-
няма доказателства, показващи, че разходи като тези, свързани с проучвания за въвеждане на нова технология, регистрация на патенти, проучвания за възможност за кандидатстване за помощ и проучвания на организацията и пазарите, са били взимани предвид само до 12 % от другите допустими разходи, изброени в точка 131 при изчисляването на помощта;
-
няма доказателства, показващи, че дейностите по обучение са били подкрепяни в съответствие с разпоредбите на точка 14.1 от насоките за селското стопанство;
-
няма доказателства, показващи, че помощта, свързана с въвеждането на сертифициране на процеси и продукти и свързаните с това проучвания, е била отпускана в съответствие с точка 13 от насоките за селското стопанство;
-
няма доказателства, че едногодишните растения са били изключени от обхвата на помощта, определена за закупуване на растения;
-
няма доказателства, показващи, че всички земеделски стопанства, получили помощи в рамките на схемата, са спазили минималните стандарти в сферата на околната среда, хигиената и отглеждането на животни и инвестициите са били насочени за продукти, за които може да се намери пазарна ниша.
(138)
Съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, остават и затова схемата не може да бъде обявена за съвместима.
(139)
Помощите за обработка и разпространение на пазара на селскостопански продукти се ръководят от точка 4.2 от насоките за селското стопанство, която съдържа два набора от правила:
-
един набор, според който помощ може да се отпусне за до 50 % от допустимите разходи в регионите от Цел 1 и 40 % в другите региони, като допустимите разходи са построяването, придобиването или подобряването на недвижима собственост, нови машини и оборудване (включително компютърен софтуер) и общи разходи (като такси за архитекти, инженери и консултации, изследвания за осъществимостта на плановете, придобиване на патенти и лицензи) до 12 % от сумата, съответстваща на другите цитирани разходи; за да може да кандидатства за помощ получателят, в случая на първичното производство, трябва също така да отговаря на минималните стандарти в сферата на опазване на околната среда, отглеждането и хигиената на животни; освен това помощ не може да се отпусне, ако не може да се представят достатъчно доказателства, че не е възможно да се намери нормална пазарна ниша за въпросните продукти, а инвестиционни проекти с допустими разходи над 25 млн. евро, или когато помощта надвишава 12 млн. евро, трябва да бъдат специално уведомявани пред Комисията в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора;
-
втори набор, според който, в случай на държавна помощ за инвестиции във връзка с обработка и разпространение на пазара на селскостопански продукти, предоставени в рамките на схема за регионална помощ, която преди това е била одобрена от насоките на Общността за национални помощи на регионално ниво.
(140)
В настоящия случай, приложим е само първият набор от правила, тъй като схемата, съгласно която се предвиждат помощи за обработка и разпространение на пазара на селскостопански продукти, не е била одобрена, а оспорена от Комисията.
(141)
Що се отнася до случая на първичното производство, Комисията отбелязва, че интензитетите на помощите, изчислени за схемата, не надвишават тези, установени в точка 4.2 от насоките за селско стопанство, но не е възможно да се определи дали всички условия, цитирани в първото тире на точка 139 от настоящото решение, са били изпълнени. По-специално:
-
няма доказателства, показващи, че сред оперативните разходи, изброени в точка 22 по-горе, дейностите по наемане са били последвани от закупуване на имуществото в края на периода на наемане;
-
няма доказателства, показващи, че при пресмятането на помощта разходите като тези, свързани с проучвания за въвеждане на нова технология, регистрация на патенти, проучвания за възможност за кандидатстване за помощ и проучвания за организацията и пазарите, са били взимани предвид само до 12 % от другите допустими разходи, изброени в точка 139 по-горе;
-
няма доказателства, показващи, че всички дружества, които са получили помощта в рамките на схемата, са отговаряли на минималните стандарти в сферата на опазване на околната среда, отглеждането и хигиената на животни и че инвестициите са били насочени към продукти, за които е било възможно да се намери пазарна ниша;
-
няма доказателства, показващи, че всички инвестиционни проекти за обработка и разпространение на пазара на селскостопански продукти са били проекти с допустими разходи, които не са надвишавали 25 млн. евро, или такива, където помощта не е надвишавала 12 млн. евро.
(142)
Съмненията, изразени от Комисията при откриването на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, остават и затова схемата не може да бъде обявена за съвместима.
(143)
Впоследствие, освен в случая на мерки за преместване, Комисията отбелязва, че схемата не отговаря на горепосочените условия на насоките за селското стопанство и следователно не е съвместима с насоките за селското стопанство. Освен това, Комисията счете, че гръцките власти не са доказали, че която и да е отделна помощ би била съвместима от момента на отпускането си с тези насоки или с практиката на Комисията съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО.
VI.3.10. Съвместимост с насоките за държавна помощ, приложими за сектора на рибарството и аквакултурите
(144)
Дружествата за рибарство и аквакултури могат да се възползват от разглежданата мярка. Проекти с държавна помощ, свързани с рибарство и аквакултури, се разглеждат в контекста на насоките за проучване на държавна помощ за рибарство и аквакултури. След влизането в сила на гръцкия Закон № 3220/2004, създаващ въпросната схема на помощи, от 1 януари 2005 г. насоките се промениха. От това следва, че насоките за проучване на държавна помощ за рибарство и аквакултури от 2001 г. (131) следва да се прилагат за помощ, предоставена преди 1 ноември 2004 г. Сегашните насоки от 2004 г. (132) се прилагат за помощ, предоставена след 1 ноември 2004 г.
(145)
Като цяло следва да се отбележи, че никаква държавна помощ не може да бъде обявена за съвместима от Комисията, ако въпросната държава-членка не е уведомила за цялата сума на помощта за мярката, както и за интензитета на помощта. Трябва да се вземе предвид ефектът на натрупване за получателя на всички държавни субсидии, когато се оценява схемата. Разглежданата схема нито предоставя такива подробности, нито позволява да се направи такава оценка. Освен това, въпросната схема не гарантира, че държавата-членка ще провери дали получателят спазва правилата на общата политика за рибарството.
(146)
И двете версии на насоките предвиждат забраняване на помощ, която не налага никакво задължение от страна на получателя. Тези насоки подчертават значението на привеждането в действие на контрола по тези помощи, особено тези, отпуснати под формата на данъчно облекчение. Тъй като държавата-членка не е предоставила никаква информация, за да се оцени помощта за рибарство и аквакултури, Комисията трябва да ги счита за несъвместими.
(147)
Инвестиционните помощи следва да се проверяват от Комисията по отношение на различните типове получатели (рибарство, аквакултури, обработка и разпространение на пазара). Всяка отделна молба по мярката следва да се оценява поотделно въз основа на подробните условия, описани в насоките. Информацията, която се съдържа в схемата, не дава възможност за такава оценка.
(148)
Въз основа на горното, Комисията счита член 2 от Закон № 3220/2004, доколкото засяга рибарството и аквакултурите, за несъвместим. Съмненията, изразени от Комисията при откриване на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, остават и затова схемата не може да се обяви за съвместима. Впоследствие Комисията счете, че гръцките власти не са доказали, че която и да е отделна помощ от момента на отпускането си би била съвместима с тези насоки (133).
VI.3.11. Съвместимост с член 87, параграфи 2 и 3 от Договора за ЕО
(149)
Нито едно от изключенията по 87, параграф 2 от Договора за ЕО не може да се приложи в този случай, тъй като мярката не е насочена към целите, изброени в тези разпоредби.
(150)
Съгласно член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, дадена помощ се счита за съвместима с общия пазар, когато е предвидена да насърчи икономическото развитие на райони, където стандартът на живот е необичайно нисък или където има високо равнище на безработица. Критериите за оценка на съвместимостта съгласно този член са отразени в специфичните правила, както са разгледани по-горе.
(151)
Що се отнася до член 87, параграф 3, буква б) от Договора за ЕО, въпросната помощ не цели изпълняване на важен проект от общоевропейски интерес, нито да поправи сериозно смущение в икономиката на Гърция, нито цели да насърчи съхраняване на културата или културното наследство.
(152)
Член 87, параграф 3, буква г) от Договора за ЕО касае съхраняването на културата и културното наследство, когато такава помощ не засяга условията на търговия и конкуренцията в Общността до степен, противоречаща на общия интерес. Това може да се отнася за помощ за манастири за изграждане на общежития и културни центрове и предприятия в изброените сгради, с традиционно производство или такова с наименование за произход по отношение на ремонт и възстановяване на посочените сгради, инвестиране в традиционни машини или сертифициране на традиционни процеси или продукти, които се считат за естествено наследство. При все това, Комисията няма никаква информация относно естеството на тези дейности като културно наследство, размера на помощта и влиянието ѝ върху търговските отношения. Поради това, Комисията не може да направи заключение относно съвместимостта на тези мерки в съответствие с член 87, параграф 3, буква г) от Договора за ЕО.
(153)
Накрая е необходимо да се разгледа дали помощта отговаря на изискванията за изключение, предвидено в член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, която гласи, че дадена помощ за подпомагане на развитието на определени икономически дейности или за определени икономически зони може да се счита за съвместима, когато такава помощ не засяга неблагоприятно търговските отношения до степен, която противоречи на общия интерес. Критериите за оценка на съвместимостта с този член се отразяват в специфичните правила, както са посочени по-горе. Всяка помощ, която не се съобразява с изискванията съгласно специфичните правила, изисква подробна обосновка, каквато не е представена от гръцките власти. Затова Комисията не може да направи заключение относно съвместимостта на тези мерки с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО.
VI.4. Заключение
(154)
Тъй като схемата за помощ като цяло и във всички свои части, с изключение на тази в сектора на селското стопанство за преместване на селскостопански постройки, не отговаря на изискванията на никое от изключенията, предвидени в Договора, Комисията заключава, че схемата за помощ е несъвместима с общия пазар, освен в сектора на селското стопанство за преместване на селскостопански постройки, за които, въз основа на направения по-горе анализ, предоставената помощ:
-
не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, когато преместването произтича от отчуждаване в съответствие със законодателството на съответната държава-членка дава право на компенсация; или
-
е съвместима с общия пазар в други случаи, описани в точка 133.
(155)
Индивидуална помощ, предоставена съгласно тази схема, може да се счита за съвместима с общия пазар:
-
съгласно Регламент (ЕО) № 69/2001, само ако общата сума на предоставената съгласно схемата помощ заедно с цялата друга помощ de minimis, предоставена на получателя в предишните три години, не надвишава 100 000 EUR и отговаря на всички съществени условия на регламента;
-
съгласно Регламент (ЕО) № 1860/2004, само ако общата сума на предоставената съгласно схемата помощ заедно с цялата друга помощ de minimis, предоставена на получателя в предишните три години, не надвишава 3 000 EUR и отговаря на всички съществени условия на регламента;
-
съгласно Регламент (ЕО) № 1998/2006, само ако общата сума на помощта за предприятия, работещи в транспортния сектор и обработката и пускането на пазара на селскостопански продукти, предоставена съгласно схемата заедно с цялата друга помощ de minimis, предоставена на получателя в предишните три години, не надвишава 100 000 EUR, за предприятия, работещи в транспортния сектор, и 200 000 EUR, за предприятия, работещи в сферата на обработката и разпространението на пазара на селскостопански продукти, и отговаря на всички съществени условия на членове 1 и 2 от регламента;
-
съгласно всеки друг регламент за държавна помощ или одобрена схема за помощ, само ако индивидуалната помощ отговаря на всички съществени условия на съответния регламент или схема към момента, когато е предоставена.
(156)
Всяка друга индивидуална помощ, отпусната съгласно схемата, трябва да се счита за несъвместима с общия пазар.
VII. Възстановяване
(157)
Според член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 659/1999, когато се взимат отрицателни решения в случаи на незаконна помощ, Комисията решава дали въпросната държава-членка взима всички необходими мерки, за да възстанови помощта от получателя.
(158)
Само несъвместима помощ може да бъде възстановявана. Съвместимостта се установява на нивото на проекта, за който се получава помощ. Освен това се установява дали помощта е била съвместима с всички правила за държавна помощ на Общността или съществуващи схеми за помощ към момента на отпускането ѝ според правилата, които са били в сила в този момент.
(159)
Когато Комисията одобри уведомена помощ, мярката по помощта трябва да гарантира, че са изпълнени всички условия на приложимите правила. Неизпълнението на някое условие би довело до несъвместимост. Впоследствие дадена мярка за незаконна помощ не би получила никакво по-благоприятно третиране при оценката на съвместимостта. За да се направи заключение относно съвместимостта, още от самото начало трябва да бъдат изпълнени всички съществени условия. От това следва, че опити да се въведат по-нататъшни условия със задна дата не би променило несъвместимостта на мярката по помощта към момента на отпускането ѝ.
(160)
Само помощи съгласно Регламент (ЕО) № 69/2001 и Регламент (ЕО) № 1860/2004 относно помощ de minimis, някои разпоредби за МСП и обучението BER, и някои разпоредби на насоките за селското стопанство могат евентуално да се считат, че изпълняват всички съществени условия от момента на отпускането.
(161)
Що се отнася до твърденията на Гърция, че Комисията ще намали обхвата на възстановяването, понеже това би имало неприемливи финансови последствия за Гърция, Комисията отбелязва, че според съдебната практика на Съда (134), дадена държава-членка може да използва аргумента за пълна невъзможност единствено като защита, за да не извърши възстановяване на помощта. При все това, финансовите затруднения не представляват такава пълна невъзможност.
(162)
Решенията по делата, посочени от Гърция (135), препращат към възможността за потенциално ограничаване на действието с обратна сила на решение на Съда на Европейските общности, като се ограничат времевите последствия на решение, при изключителни случаи, ако решението е довело до сериозни икономически последствия, дължащи се в частност на голям брой правни взаимоотношения, които страните са сключили добросъвестно и където въпросните практики са били възприети поради несигурност на разпоредбите на Общността.
(163)
Твърденията на Гърция не са валидни за подкрепа на мярката, защото касаят мярка за държавна помощ, за която не е уведомено, и следователно която не е одобрена. Смекчаващите обстоятелства, цитирани в съдебната практика, на която Гърция се позова (136), относно действия като добросъвестно лице и несигурност на разпоредбите на Общността по тази причина не могат да издържат логически.
(164)
Що се отнася до евентуалната добросъвестност, получателите не могат да твърдят, че са действали добросъвестно, тъй като не са имали законни очаквания да получат помощта. Според установеното право (137), законни очаквания относно законосъобразността на помощта могат да бъдат създадени само от институциите на Общността, било чрез решение за одобрение или чрез отказ от предприемане на действия спрямо несъвместима мярка, въпреки, че е трябвало да действат. При все това, от процедурата следва, че Комисията е сигнализирала на гръцките власти опасенията си относно съвместимостта на мярката, веднага щом е разбрала за нея, само няколко месеца след влизането ѝ в сила. Впоследствие, Комисията е предприела разглеждането ѝ. Като следствие на това, Гърция не може да претендира за законови очаквания, че е нямало да има евентуално възстановяване. Освен това, не може да се твърди, че разпоредбите на Общността относно държавната помощ са несигурни.
(165)
Затова Комисията отхвърля възможността да се претендира за ограничаване на действието или изключения по отношение на възстановяването на незаконната помощ от страна на Гърция,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Схемата за държавна помощ, приведена в действие от Гърция в съответствие с член 2 от Закон № 3220/2004, е несъвместима с общия пазар.
2. В сектора на селското стопанство, помощ, предоставена за преместване на селскостопански постройки, не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора, когато преместването произтича от отчуждаване в съответствие със законодателството на дадената държава-членка, и дава право на компенсация. Тази помощ е съвместима с общия пазар в други случаи на преместване.
Член 2
Индивидуална помощ, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1 от настоящото решение, не представлява помощ, ако, към момента на отпускането си, е изпълнявала условията, изложени в регламент, приет съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета (138), който е бил приложим към момента на отпускане на помощта.
Член 3
Индивидуална помощ, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1 от настоящото решение, която по време на отпускането си, е изпълнявала условията, изложени в регламент, приет съгласно член 1 от Регламент (ЕО) № 994/98 или съгласно друга одобрена схема за помощ, е съвместима с общия пазар до максималния интензитет на помощта, приложим за такъв вид помощ.
Член 4
1. Гърция възстановява от получателите несъвместимата помощ, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1 от настоящото решение.
2. Върху сумите, които следва да бъдат възстановени, се начислява лихва от датата, на която са били предоставени на получателите до фактическото им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява като сложна лихва в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (139).
4. Гърция ефективно прекратява всички оставащи плащания на помощ съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, от датата на уведомяване на настоящото решение.
Член 5
1. Възстановяването на помощта съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, е незабавно и ефективно.
2. Гърция гарантира, че настоящото решение се изпълнява в рамките на четири месеца след датата на уведомяване за решението.
Член 6
1. В рамките на два месеца след получаване на уведомлението за настоящото решение, Гърция подава следната информация:
а)
списък на получателите, които са получили помощ съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1, и общата сума на помощта, получена от всеки един от тях съгласно схемата;
б)
общата сума (главница и лихва до възстановяването), която следва да се възстанови от всеки получател;
в)
подробно описание на планираните и предприети мерки за съобразяване с настоящото решение; и
г)
документите, показващи, че на получателите им е било наредено да възстановят помощта.
Гърция подава тази информация като използва формуляра в приложението.
2. Гърция уведомява Комисията относно напредъка в националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до пълното възстановяване на помощта, предоставена съгласно схемата, посочена в член 1, параграф 1. При обикновено поискване от Комисията, Гърция незабавно подава информация относно вече предприетите и планирани мерки за съобразяване с настоящото решение. Гърция също така предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите до възстановяването, които вече са били възстановени от получателите.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 18 юли 2007 година.