РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 994/2007 НА КОМИСИЯТА
от 28 август 2007 година
за налагане на временни антидъмпингови мита при вноса на феросилиций, произведен в Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след съгласуване с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 30 ноември 2006 г. Комисията обяви с уведомление (уведомление за откриване на процедура), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Общността на феросилиций (FeSi) с произход от Китайската народна република (КНР), Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия („засегнатите страни“).
(2)
Процедурата беше открита в резултат на жалба, подадена на 16 октомври 2006 г., от Comité de liaison des industries Ferro-Alliages (Euroalliages) (жалбоподателя), от името на производителите, които представляват голяма част - в този случай повече от 90 % - от производството на феросилиций в Общността. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичащи от това съществени щети, понесени от промишлеността на Общността, което беше сметнато за достатъчно основание за откриването на процедура.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Общността, изнасящите производители, вносителите, доставчиците и потребителите, които бяха известни като засегнати, и представители на засегнатите държави и на съвместния съвет на ЕС и Бившата югославска република Македония за стабилизиране и асоцииране относно откриването на процедурата. На засегнатите страни беше предоставена възможност да изложат своите мнения в писмен вид и да изискат разглеждане в рамките на срока, определен в уведомлението за откриване.
(4)
Жалбоподателят, един производител, който подкрепяше жалбата, изнасящите производители, вносителите, производителите на суровини, потребителите и асоциации на потребителите изложиха своите мнения. Всички засегнати страни, които изискаха това и които показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, бяха изслушани.
(5)
В уведомлението за откриване Комисията посочи, че с оглед на очевидно големия брой вносители при това проучване могат да се приложат модели. Въпреки това поради по-ниския от очакваното брой вносители в Общността, изразили желание да сътрудничат, беше решено, че не е необходимо използването на модели.
(6)
За да се позволи на изнасящите производители в Китайската народна република и Казахстан да представят иск за третиране според условията на пазарната икономика или за индивидуално третиране (ИТ), ако те поискат това, Комисията изпрати формуляри за искове до изнасящите производители, които бяха известни като засегнати, както и до органите на двете държави.
(7)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, които бяха известни като заинтересовани, и до всички останали дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в уведомлението за откриване.
(8)
Отговори бяха получени от петте жалбоподатели, които са производители от Общността, един производител от Общността, който подкрепи жалбата и сътрудничи изцяло, седем несвързани вносители, три доставчика на суровини, осем потребителя и една асоциация на потребители.
(9)
По отношение на страните, засегнати от това проучване, Комисията получи отговори от трима износители в Китайската народна република, двама износители в Египет, един износител в Казахстан, един износител в Бившата югославска република Македония и двама износители в Русия.
(10)
Казахстанският износител впоследствие не позволи да бъде извършена проверка на място във връзка с неговия иск за третиране според условията на пазарната икономика и на неговия отговор на въпросника. Поради тази липса на сътрудничество по смисъла на член 18, параграф 1 от основния регламент неговите данни не можаха да бъдат проверени и не бяха зачетени. Дружеството беше съответно уведомено за това.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която се смяташе за необходима за временно установяване на дъмпинг, произтичащи от него щети, и наличие на интерес на Общността. Посещения за проверки бяха осъществени в сградите на следните дружества:
а)
Производители на територията на Общността:
-
Ferroatlantica, Cee, Dumbria и Madrid, Испания,
-
Ferropem, Laudun и Chambéry, Франция,
-
Vargön Alloys, Vargön, Швеция,
-
OFZ, Istebné, Словакия,
-
Huta Laziska, Laziska Gorne, Полша,
-
TDR Metalurgija, Ruse, Словения.
б)
Потребител от Общността:
-
Thyssen Krupp Steel AG, Германия.
в)
Производители износители и свързани дружества в държавите износители:
Китайска народна република
-
Dragon Northwest Ferroalloy Co., Ltd., Liangchen Town,
-
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Town, и Rich Trading Co. Ltd. (свързан износител), Lanzhou City,
-
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Town, и Inner Mongolia Erdos International Trade Co., Ltd (свързан износител), Dangshen Town,
Египет
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo,
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo и Aswan.
Бивша югославска република Македония
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce.
Русия
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant и Kuznetsk Ferroalloy Works), Новокузнецк,
-
ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant и свързаните търговски дружества, TD North West Ferro Alloy Company и Bakersfield Marketing Ltd), Братск и Санкт Петербург.
г)
Свързан вносител на територията на Общността
-
Interalloys RFA Limited, Limassol.
1.3. Период на проучването
(12)
Проучването на дъмпинга и щетите обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. Разглеждането на тенденциите, които са от интерес за оценката на щетите, обхвана периода от януари 2003 г. до края на периода на проучването (разглеждан период).
2. ЗАСЕГНАТ ПРОДУКТ И СХОДЕН С НЕГО ПРОДУКТ
2.1. Засегнат продукт
(13)
Феросилицият представлява феросплав, която съдържа тегловно повече от 8 % и по-малко от 95 % силиций и най-малко 4 % желязо. Производството на феросилиций се осъществява в електродъгови пещи чрез редукция на кварца посредством съдържащи въглерод продукти. Продуктът се използва основно като деоксидант и като компонент за сплави в желязопреработвателната и стоманопреработвателната промишленост. Феросилицият се продава под формата на буци, зърна или прах и съществува с различно качество в зависимост от съдържанието на силиций и примеси (например алуминий). Феросилицият със съдържание на силиций от 70 % и по-високо е с висока чистота, този със съдържание на силиций по-голямо от 55 % и по-малко от 70 % - средна чистота, а този със съдържание на силиций под 55 % - с ниска чистота.
(14)
Феросилицият, който се изнася за Европейската общност и е с произход от Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия (засегнатият продукт), обикновено се декларира под кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90.
(15)
В процеса на проучването някои от износителите предположиха, че въглищният прах, който често съдържа значително по-малко от 45 % силиций, трябва да се изключи от обхвата на проучването поради предполагаемата липса на същите основни физични свойства и основни приложения.
(16)
Въпреки това този въпрос трябва да се разясни допълнително. В този контекст заинтересованите страни са поканени да предоставят информация относно това дали основните физични свойства и приложения на феросилиция с ниска чистота (т.е. въглищен прах) се различават съществено от другите видове феросилиций и до каква степен изключването на въглищния прах би могло значително да увеличи риска от заобикаляне на мерките. Въпреки това, въз основа на получената до този момент информация, временно се определя, че феросилицият с ниска чистота следва да бъде смятан за засегнат продукт.
2.2. Сходен продукт
(17)
Не бяха установени разлики между засегнатия продукт и феросилиция, който се произвежда и се продава на вътрешния пазар в засегнатите страни, до степента, до която бяха проверени вътрешните продажби, нито в Норвегия, която служеше като аналог за целите на определянето на нормалната стойност по отношение на вноса от Китайската народна република и Казахстан. В действителност феросилицият има същите основни физични и химични свойства и приложения като изнасяния от засегнатите страни за Общността. По подобен начин не бяха установени разлики между засегнатия продукт и феросилиция, който се произвежда от промишлеността на Общността и се продава на пазара на Общността. Следователно временно се заключава, че всички видове феросилиций се смятат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране според условията на пазарната икономика
(18)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпингови проучвания по отношение на вноса на продукти, които са произведени, inter alia, в Китайската народна република и Казахстан, нормалната стойност следва да се определя съгласно параграфи от 1 до 6 от споменатия член за изнасящите производители, за които е установено, че спазват изискванията, изложени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т.е. когато е показано, че преобладават условията на пазарната икономика по отношение на производството и продажбата на сходния продукт. Накратко и за лесна справка тези критерии са изложени по-долу в обобщен вид:
1)
взети са бизнес решения и са направени разходи в отговор на пазарните условия и без значителната намеса на държавата;
2)
на счетоводните отчети е извършен независим одит съгласно международните счетоводни стандарти (МСС) и те се прилагат за всички цели;
3)
няма значителни изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4)
законодателството относно несъстоятелността и собствеността осигурява правна сигурност и стабилност;
5)
валутният обмен се осъществява по пазарния курс.
(19)
Трима китайски и един казахстански производители износители изискаха третиране според условията на пазарната икономика съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра за иск за третиране според условията на пазарната икономика в предоставените срокове.
(20)
Един китайски производител показа при проверка на място, че отговаря на всичките пет критерия за третиране според условията на пазарната икономика. Следователно неговият иск за третиране според условията на пазарната икономика беше приет и анализът на дъмпинга и щетите беше базиран на неговите данни.
(21)
За другите два китайски производителя износителя по време на проверката беше установено, че няма основания за третиране според условията на пазарната икономика.
(22)
При проверката беше установено, че един китайски производител износител не отговаря на първите три критерия. На първо място, той не показа, че при него няма държавна намеса, inter alia, поради факта, че комунистическата партия, която не е акционер, се намесва в основните решения на дружеството и организационната отговорност за решенията за разпределяне на печалбата остава неясна (първи критерий). На второ място, той не доказа, че разполага с конкретен набор от основни счетоводни отчети, които да са изготвени и на които да е направен одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, тъй като неговият амортизационен метод не беше в съответствие нито с международните счетоводни стандарти, нито с китайските счетоводни принципи и това беше довело до отчитане на по-високи разходи от действителните. Освен това, тъй като споменатите по-горе нарушения на международните счетоводни стандарти не бяха споменати в одиторския доклад, дружеството не съумя да покаже, че неговите отчети са в съответствие с международните счетоводни стандарти (втори критерий). На последно място, той не показа, че при него няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика, по-специално тъй като той е придобил от държавата права за ползване на земя без заплащане и оценката на неговите активи по време на основаването на дружеството остава неизяснена (трети критерий).
(23)
Друг китайски производител износител не можа да покаже, че разполага с един основен набор от счетоводни документи, които са изготвени и на които е направен одит в съответствие с международните счетоводни стандарти: той беше променил изчисленията си относно полезния живот на активите си между две финансови години без ясно уведомление, което беше довело до отчитането на по-ниски разходи от действителните, практика, която не е в съответствие нито с международните счетоводни стандарти, нито с китайските счетоводни принципи. Освен това, той не посочи във финансовите си отчети за всички класове активи използваните амортизационни методи, както и полезния живот на активите или прилаганите амортизационни коефициенти. На последно място, тъй като това несъответствие с международните счетоводни стандарти не се споменаваше в одиторския доклад, той не показа, че на неговите отчети е направен одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (втори критерий).
(24)
Следователно беше заключено, че и двата китайски производителя износителя не отговарят на условията, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(25)
Казахстанският износител не позволи посещение за проверка на място, за да се провери основателността на неговия иск за третиране според условията на пазарната икономика. Следователно неговият иск за третиране според условията на пазарната икономика на беше зачетен. В това отношение се отбелязва, че, дори и при антидъмпингова процедура по отношение на други продукти от сплави да бъде установено, че изнасящият производител в Казахстан отговаря на критериите за третиране според условията на пазарната икономика, при липсата на сътрудничество, и по-специално с оглед на липсата на информация относно решенията на дружеството за цените, разходите и вложените материали, включително суровините, Комисията не е в състояние да прехвърли решението за третиране според условията на пазарната икономика от другото проучване към настоящата процедура.
(26)
Коментари бяха получени от всичките три дружества, на които беше отказано третиране според условията на пазарната икономика. Един китайски производител износител и казахстанският производител износител не предоставиха никакви нови доказателства, които биха променили констатациите относно определянето на третирането им според условията на пазарната икономика. Другият Китайски производител износител заяви, че изразено като процент от оборота, въздействието от промяната в изчисленията на полезния живот на неговите активи се явява несъществено (около 1 %) и поради това не е било отбелязано във финансовите отчети, нито в одитния доклад. Въпреки това, разследването показа, че съпоставена с оперативната или нетна печалба на дружеството (над 20 %), в действителност съществеността на промяната е незначителна. Освен това дружеството беше предоставило противоречива информация по отношение на нивата на същественост, привидно прилагани от различните одиторски фирми. Въз основа на това искът на дружеството беше отхвърлен.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(27)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, които попадат в обхвата на този член, се определя мито за цялата държава, ако има такова, с изключение на случаите, в които дружествата могат да покажат, че отговарят на всички критерии, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(28)
По отношение на Китайската народна република и двата производителя, които не отговарят на критериите за третиране според условията на пазарната икономика, бяха подали и иск за индивидуално третиране, в случай че не им бъде предоставено третиране според условията на пазарната икономика.
(29)
Въз основа на наличната информация беше установено, че единият от тези китайски производители износители не отговаря на всички изисквания за индивидуално третиране, както са определени в член 9, параграф 5 от основния регламент, по-конкретно той не показа, че при него в достатъчна степен отсъства държавна намеса. Следователно беше заключено, че на тези производители износители в Китайската народна република не следва да се предостави индивидуално третиране.
(30)
Другият китайски производител, който не отговаряше на критериите за третиране според условията на пазарната икономика, въпреки това показа, че отговаря на всички изисквания за индивидуално третиране, както са изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(31)
По отношение на Казахстан изнасящият производител, който подаде иск за третиране според условията на пазарната икономика, подаде иск и за индивидуално третиране, в случай че не му бъде предоставено третиране според условията на пазарната икономика. Въпреки това дружеството не позволи проверка на място във връзка със своя иск за индивидуално третиране, поради което искът трябваше да бъде отхвърлен.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Държава-аналог
(32)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено третиране според условията на пазарната икономика, трябва да се определи въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика (държава-аналог).
(33)
В уведомлението за откриване на процедура Норвегия беше предложена като подходяща държава аналог за целите на определяне на нормална стойност за Китайската народна република и Казахстан. Комисията покани всички заинтересовани страни да коментират това предложение.
(34)
Само една заинтересована страна предостави коментари, като предложи за алтернативни държави-аналози Бразилия, Южна Африка или, при условие че не се правят корекции на нормалната стойност във връзка с цената на електроенергията, Русия. Комисията се свърза с известни дружества в Бразилия и Южна Африка. Въпреки това от производителите в Бразилия и Южна Африка не бяха получени отговори на въпросниците или съдържателни коментари. По отношение на Русия е отбелязано, че в един от случаите се оказа, че е необходима корекция във връзка с цената на електроенергията съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент. Освен това, съгласно установената практика, държава, която осъществява дъмпинг, който причинява щети, не може да бъде избрана за държава аналог. Следователно предложените алтернативи на Норвегия не бяха разглеждани по-подробно.
(35)
При всички случаи Норвегия е един от най-големите производители на феросилиций с конкурентен пазар в света и тримата основни норвежки производители оказаха пълно сътрудничество, прилагат развиващи се производствени техники и имат добър достъп до материали за влагане в производствения процес.
(36)
С оглед на гореизложеното се заключава, че Норвегия представлява подходяща държава аналог съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Методология, прилагана за определяне на нормалната стойност
3.3.2.1. Обща представителност
(37)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали във всяка от засегнатите държави вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от всеки сътрудничещ производител износител (с изключение на двамата китайски и единия казахстански износители, които не показаха, че отговарят на критериите за третиране според условията на пазарната икономика) са представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е равен на най-малко 5 % от общия обем на съответните продажби за износ за Общността.
3.3.2.2. Съпоставимост на вида на продукта
(38)
Комисията впоследствие определи видовете продукти, които продавани на вътрешния пазар от дружествата, които като цяло имат представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ за Общността. Използваните критерии са следните: съдържание на силиций, размер на гранулите, примеси (алуминий, титан, магнезий и необработена пръст) и опаковки.
3.3.2.3. Специфична представителност на вида на продукта
(39)
Вътрешните продажби на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни там, където обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през периода на проучването, представляваше 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Общността.
3.3.2.4. Тест за обичайни търговски условия
(40)
Комисията впоследствие провери дали вътрешните продажби на сътрудничещите производители износители в засегнатите държави и на производителите в държавата аналог могат да се смятат за осъществени при обичайни търговски условия, съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Това беше направено чрез определяне на пропорцията на вътрешните продажби на независими клиенти от всеки изнасян вид продукт, който се продава на загуба на вътрешния пазар през периода на проучването:
а)
За видовете продукти, при които над 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не са на цена под единичните разходи и при които среднопретеглената продажна цена е равна на или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност по вид на продукта беше изчислена като среднопретеглена на всички цени на вътрешните продажби на въпросния вид.
б)
За видовете продукти, при които най-малко 10 %, но не повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не са под единичните разходи, нормалната стойност по вид на продукта беше изчислена като среднопретеглена на цените на вътрешните продажби, които са равни или по-високи от единичните разходи за въпросния вид.
в)
За видовете продукти, при които по-малко от 10 % от обема на продажбите са осъществени на вътрешния пазар по цена, не по-ниска от единичните разходи, се смяташе, че засегнатият вид продукт не е продаден при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност беше конструирана.
3.3.2.5. Нормална стойност, основана на действителната вътрешна цена
(42)
За видовете, продавани за износ за Общността от проучваните дружества, които отговарят на изискванията, определени в раздели от 3.3.2.3 до 3.3.2.4, букви a) и б) по-горе, нормалната стойност за съответните видове продукти беше базирана на действително заплатените или платими цени от независими клиенти на вътрешния пазар на държавата, за която се прави проучването, през на периода на проучването, както е определено в член 2, параграф 1 от основния регламент.
3.3.2.6. Нормална стойност, основана на конструирана стойност
(43)
За видовете продукти, които попадат в обхвата на раздел 3.3.2.4, буква в) по-горе, както и за видовете продукти, които бяха продавани от изнасящия производител в представителни количества на вътрешния пазар в държавите, за които се отнася проучването, както е посочено в раздел 3.3.2.3 по-горе, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана.
(44)
За да се конструира нормална стойност съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, разходите по продажбата, общите и административните разходи, които са направени, и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите сътрудничещи производители износители от вътрешните продажби на сходния продукт при обичайни търговски условия през периода на проучването, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи за периода на проучването.
(45)
В случай че изнасящият производител не е имал вътрешни продажби на сходния продукт при обичайни търговски условия през периода на проучването, нормалната стойност беше конструирана. Такъв беше случаят с изнасящия производител от Бившата югославска република Македония. Нормалната стойност беше конструирана, като се използваха производствените разходи на споменатия засегнат производител износител. Към тези производствени разходи временно беше счетено за целесъобразно да се добавят среднопретеглените разходи по продажбата, общите и административните разходи, направени от египетските производители, поради тяхната съпоставима структура на производството и продажбите, и граница на печалбата от 5 %, която се смяташе за задоволителна печалба за този вид стоков пазар съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
3.3.2.7. Икономики в преход
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, с изключение на един китайски производител износител, на който беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика, нормалната стойност за Китайската народна република и Казахстан беше определена въз основа на проверена информация, получена от производителите в държавата аналог, т.е. въз основа на заплатените или платимите цени на вътрешния пазар на Норвегия за съпоставими видове продукти, в случаите, в които беше установено, че те са направени при обичайни търговски условия или по конструирани нормални стойности, когато не бяха установени вътрешни продажби на съпоставими видове продукти при обичайни търговски условия.
(47)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена на вътрешните продажби на несвързани клиенти или като конструирана стойност по видове от тримата сътрудничещи производители в Норвегия.
3.3.3. Определяне на нормалната стойност
3.3.3.1. Китайска народна република
(48)
За двата китайски производителя износителя, на които не беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика, нормалната стойност за Китайската народна република беше определена, както е предвидено в съображения 46 и 47 по-горе.
(49)
За единия китайски производител износител, на който беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика, нормалната стойност беше определена, както е предвидено в съображение 42, т. е. тя се основава на действително заплатените и платими цени от независими клиенти на вътрешния пазар. Независимо от това, с оглед на факта, че посоченото дружество закупуваше електроенергия от свързан доставчик, разходите му за електроенергия във връзка с производството на разглеждания продукт ще бъдат допълнително разгледани, преди да бъде взето окончателно решение.
3.3.3.2. Египет
(50)
За двата египетски производителя износителя беше установено, че за някои видове продукти не съществуват представителни вътрешни продажби за сходния продукт в обичайни търговски условия. Следователно в този случай нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно разпоредбите, изложени в съображения 43 и 44 по-горе. За видовете продукти, за които съществуват представителни вътрешни продажби в обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена съгласно разпоредбите, изложени в съображение 42, т. е. въз основа на действително заплатените или платими цени от независими клиенти на вътрешния пазар.
3.3.3.3. Казахстан
(51)
Тъй като не беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика, нормалната стойност за Казахстан беше определена, както е изложено в съображения 46 и 47 по-горе.
3.3.3.4. Бивша югославска република Македония
(52)
За единствения македонски производител износител беше установено, че не съществуват представителни вътрешни продажби за сходния продукт при обичайни търговски условия. Следователно нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно разпоредбите, изложени в съображение 45 по-горе.
3.3.3.5. Русия
(53)
За двамата руски производители износители беше установено, че за някои видове продукти не съществуват представителни вътрешни продажби при нормален търговски процес на сходния продукт. Следователно в тези случаи нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно разпоредбите, изложени в горните съображения 43 и 44. За видовете продукти, при които съществуваха представителни вътрешни продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена съгласно разпоредбите, изложени в съображение 42, т. е. въз основа на действително заплатените или платимите цени на независими клиенти на вътрешния пазар.
(54)
В случая на руския производител износител беше установено, че разходите за енергия, свързани с производството на засегнатия продукт, не бяха правилно отразени в отчетите, тъй като той плащаше по среднопретеглена стойност значително по-малко (50 %) за енергия от своя конкурент независимо от това, че и двамата се намираха в Сибир. Въпреки че въпросният доставчик на енергия произвежда водна енергия, това само по себе си не може да обясни ниските цени на електроенергията. В действителност, съпоставени с цените на други доставчици на електроенергия, произведена във водни електроцентрали, например в Норвегия, цените са много ниски. Освен това всички налични данни условно показват, че вътрешните цени на електроенергията в Русия са регулирани цени. Беше установено, че руските власти са определили максимални тарифи за енергията в различните региони на Сибир, което изглежда е основната причина за голямото несъответствие на цените (3). Както вече беше отбелязано от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), през 2002 г. в Русия се използва регулиране на цената на енергията като кръстосани субсидии между регионите - енергията в по-бедните региони се таксува на по-ниска цена, отколкото в по-богатите региони (4). Следователно съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент цените на руския производител износител на енергия временно бяха коригирани въз основа на разходите на другия руски износител, който обхваща двама производители, разположени в два други региона на Сибир. В действителност в случая с антидъмпинг по отношение на силиций през 2003 г. подобна корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент беше направена относно енергията, конкретно предоставяна от същия доставчик на енергия (5).
3.4. Цена при износ
3.4.1. Китайска народна република
(55)
И трите китайски производителя износителя правеха продажби за износ за Общността пряко на независими клиенти. Следователно цените при износ бяха определени въз основа на действително заплатените или платимите цени за засегнатия продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(56)
По отношение на всички други китайски износители Комисията първо определи нивото на сътрудничество. Беше направена съпоставка между общите количества на износа, посочени в отговорите на въпросника на трите сътрудничещи производителя износителя, и общото количество на внесените при дъмпинг продукти от Китайската народна република, изчислено, както е изложено в съображение 66. Установеният процент беше 18 %. На тази основа нивото на сътрудничество беше оценено като ниско. В следствие на това цените при износ бяха временно определени въз основа на сделките с най-висока граница на дъмпинга и щетите, осъществени от един от двамата сътрудничещи китайски производители износители, на които беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика или индивидуално третиране съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент, и цените при износ на третия сътрудничещ китайски производител износител, на който не беше предоставено третиране според условията на пазарната икономика, нито индивидуално третиране.
3.4.2. Египет
(57)
Двата египетски производителя износителя осъществяваха продажби за износ за Общността пряко на независими клиенти. Следователно цените при износ бяха временно определени въз основа на действително заплатените или платими цени за засегнатия продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.4.3. Казахстан
(58)
Поради липсата на сътрудничество, т. е. отказа на изнасящия производител за проверка на място на представените данни, цените при износ трябваше да бъдат определени съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент. Този износител беше уведомен за последиците от отказа на сътрудничество. Среднопретеглената цена при внос за Казахстан въз основа на данните за вноса от Евростат за периода на проучването беше временно приета за подходяща.
3.4.4. Бивша югославска република Македония
(59)
Изнасящият производител осъществяваше продажби за износ за Общността пряко на независими клиенти. Следователно цените при износ бяха определени временно въз основа на действително заплатените или платими цени за засегнатия продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.4.5. Русия
(60)
И двата руски производителя износителя осъществяваха своя внос посредством свързани страни. Следователно цената при износ беше конструирана въз основа на цените, при които внасяните продукти се препродаваха за пръв път на независими купувачи. Съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бяха направени корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за натрупаната печалба.
3.5. Съпоставка
(61)
Съпоставката между нормалната стойност и цената при износ беше направена при цена франко предприятието.
(62)
За целите на гарантиране на справедлива съпоставка между нормалната стойност и цената за износ беше предвидена дължима отстъпка под формата на корекции за разликите, които засягат цените и съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. На всички проучени производители износители, за които това е приложимо и оправдано, бяха предоставени отстъпки за разликите в транспортните разходи, разходите за морски транспорт и застраховането, поддръжката, товаренето и допълнителните разходи, разходите за опаковане, разходите по кредити, гаранциите и гаранционните разходи и комисионните.
(63)
В случая на единия руски и единия египетски производител износител бяха предявени искове за корекции за ниво на търговията. Тези искове бяха отхвърлени, тъй като дружествата не показаха, че тези корекции са гарантирани, т. е. не показаха, че има съществени и ясни разлики във функциите и цените при различните нива на търговията на вътрешния пазар на съответните изнасящи държави, както е предвидено в член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент.
3.6. Граници на дъмпинга
3.6.1. Обща методология
(64)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 бяха определени граници на дъмпинга въз основа на съпоставка между среднопретеглената нормална стойност по вид продукт и среднопретеглената цена при износ по вид продукт, както е определено по-горе.
(65)
За изнасящите производители, които нито отговориха на въпросника на Комисията, нито се представиха по друг начин, границата на дъмпинга беше определена въз основа на наличните факти съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент.
(66)
За да се определи границата на дъмпинга за изнасящите производители, които не оказват сътрудничество, първо беше определено нивото на липса на сътрудничество. За тази цел обемът на износа за Общността, докладван от сътрудничещите производители износители, беше съпоставен с еквивалентните статистически данни за вноса на Евростат.
(67)
Там където нивото на липса на сътрудничество беше високо, т. е. повече от 20 %, беше счетено за целесъобразно границата на дъмпинг за изнасящите производители, които не оказват сътрудничество, да се определи на ниво, по-високо от най-високата граница на дъмпинг, определена за сътрудничещите производители износители. В действителност има причина да вярваме, че високото ниво на липса на сътрудничество се дължи на изнасящите производители в проучваната държава, които не оказват сътрудничество и които са осъществили дъмпинг на по-високо ниво от който и да е друг сътрудничещ производител износител. Следователно за такива случаи (т.е. за КНР и Русия) границата на дъмпинга беше определена на ниво, което съответства на среднопретеглената граница на дъмпинга на най-представителния вид продукт на сътрудничещия производител износител и най-високата граница на дъмпинга и на щетите, въз основа на оценка на всеки производител износител, оказал сътрудничество.
(68)
Там където нивото на сътрудничество беше високо (т.е., когато износителите, които не оказват сътрудничество, представляваха по-малко от 20 %), беше счетено за целесъобразно да се определи границата на дъмпинга за всеки производител износител, който не оказва сътрудничество, на нивото на най-високата граница на дъмпинга и на щетите, установена за сътрудничещ производител износител в засегнатата страна, тъй като нямаше причина да се смята, че който и да е производител износител, който не оказва сътрудничество, е осъществил дъмпинг на по-ниско ниво.
3.6.2. Граници на дъмпинга
3.6.2.1. Китайска народна република
а) За сътрудничещите производители, на които е предоставено третиране според условията на пазарната икономика или индивидуално третиране
(69)
За дружествата, на които е предоставено третиране според условията на пазарната икономика или индивидуално третиране, среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от засегнатия продукт, който се изнася за Общността, беше съпоставена със среднопретеглената цена при износ на съответния вид на засегнатия продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(70)
Въз основа на това временните среднопретеглени граници на дъмпинга, изразени като процент от цената, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито са, както следва:
Дружество
Временна граница на дъмпинга
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd.
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd.
57,2 %
б) За всички други производители износители
(71)
Границата на дъмпинга за цялата държава беше изчислена въз основа на съпоставка между цената при износ, както е изложено в съображение 56, и нормалната стойност, както е изложено в съображения 46 и 47.
(72)
Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата страна беше временно определено на 60,7 % от цената, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито.
3.6.2.2. Египет
(73)
Налице беше съществено сътрудничество от страна на изнасящите производители в Египет (приблизително 95 %). Временните граници на дъмпинга, изразени като процент от цената при внос, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито, са следните:
-
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo: 20,4 %
-
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo: 24,8 %
-
Всички останали: 20,4 %.
3.6.2.3. Казахстан
(74)
При липсата на сътрудничество беше установена единствено граница на дъмпинга за цялата страна. Временната граница на дъмпинга, изразена като процент от цената при внос, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито, е следната:
-
Казахстан: 37,1 %.
3.6.2.4. Бивша югославска република Македония
(75)
Тъй като сътрудничещият производител износител в действителност е единственият производител на феросилиций в Бившата югославска република Македония, оказаното сътрудничество беше съществено. Временните граници на дъмпинга, изразени като процент от цената при внос, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито, са следните:
-
SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce: 5,4 %
-
Всички останали: 5,4 %.
3.6.2.5. Русия
(76)
Налице беше съществена липса на сътрудничество от страна на изнасящите производители в Русия (приблизително 68 %). Временните граници на дъмпинга, изразени като процент от цената при внос, включваща стойност, застраховка и навло, на границата на Общността преди облагането с мито, са следните:
-
Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant и Kuznetsk Ferroalloy Works), Челябинск и Новокузнецк: 22,8 %
-
ICT Group (Bratsk Ferroalloy Plant,), Братск: 22,2 %
-
Всички останали: 25,5 %.
4. ЩЕТИ
4.1. Производство в Общността
(77)
Проучването установи, че сходният продукт се произвежда от седем производители в Общността. Жалбата беше подадена от името на пет от тях. След откриването на процедурата шести производител реши да подкрепи процедурата, като сътрудничи изцяло при проучването. Оставащият производител не изрази становище и не предостави данни.
4.2. Определение за промишлеността на Общността
(78)
Шестимата сътрудничещи производители в Общността произвеждаха 95 % от продукцията на феросилиций в Общността по време на индивидуалното третиране. Следователно се счита, че те представляват промишлеността на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(79)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че петимата производители, които подкрепят жалбата, изобщо не са в сходни икономически ситуации и че най-малко двама от тях не биха понесли никакви щети. Следователно тези два производителя от Общността би следвало да бъдат изключени от настоящото проучване, което би довело до липса на становище.
(80)
В това отношение се отбелязва, че съгласно член 4 от основния регламент терминът „промишленост на Общността“ се отнася за производители на Общността, чиято обща продукция представлява основна част от общата продукция на Общността. В същия член са предвидени обстоятелствата, при които някои производители от Общността могат да бъдат изключени от определението за промишленост на Общността. Тези обстоятелства не включват показателите на производителите от Общността. Освен това изключването на производители въз основа на икономическото положение е в противоречие със самия принцип за обективна оценка на положението в промишлеността на Общността. Въз основа на гореизложеното искът беше отхвърлен.
4.3. Потребление в Общността
(81)
Потреблението в Общността беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Общността на пазара на Общността плюс приблизителния обем на продажбите на производителя, който не оказа сътрудничество в Общността, плюс вноса от засегнатите държави и други трети страни, на базата на данни от Евростат. Потреблението на феросилиций в Общността остана сравнително стабилно през разглеждания период с изключение на 2003 и 2004 г., когато се увеличи с 6 % поради изключително високото търсене от страна на стоманената промишленост.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Потребление в Общността (тонове)
871 794
922 978
881 930
883 311
Показател
100
106
101
101
4.4. Внос в Общността от засегнатите страни
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от дъмпинговия внос
(82)
Комисията разгледа въпроса, дали въздействието от вноса на феросилиций, произведен в Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия, трябва да се оценява кумулативно съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент.
(83)
Границата на дъмпинга, установена за всяка една от засегнатите държави, беше по-висока от de minimis, обемът на вноса от всяка една от тези държави не беше пренебрежим и кумулативната оценка беше сметната за подходяща с оглед на условията на конкуренция между вноса от засегнатите държави и сходния продукт на Общността. Подобни условия на конкуренция бяха доказани от факта, че засегнатият продукт, внасян от засегнатите държави, и сходният продукт, който се произвежда и продава от промишлеността на Общността в рамките на пазара на Общността, бяха сходни и се разпространяваха посредством едни и същи търговски канали. Освен това общият обем на вноса от всички държави беше съществен и водеше до значителни пазарни дялове.
(84)
Въз основа на споменатото по-горе беше заключено, че са спазени условията, които оправдават кумулативната оценка на вноса на феросилиций с произход от Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия.
4.4.2. Кумулиран обем и пазарен дял
(85)
Обемът на вноса от Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия според данните от Евростат се увеличи значително от 134 081 тона през 2003 г. на 452 108 тона през периода на проучването. Комбинираният им пазарен дял нарасна устойчиво от 15,4 % до 51,2 % през същия период. Това трябва да се разгледа на фона на почти стабилната конкуренция - с изключение на 2004 г., както беше обяснено по-горе.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Обем на вноса (тонове)
134 081
198 164
319 265
452 108
Показател
100
148
238
337
Пазарен дял
15,4 %
21,5 %
36,2 %
51,2 %
Единична продажна цена (EUR/тон)
557
580
569
574
Показател
100
104
102
103
4.4.3. Цени
4.4.3.1. Еволюция на цените
(86)
Между 2003 г. и периода на проучването средната цена при вноса на засегнатия продукт, произведен в засегнатите държави, се увеличи с 3 %. По-конкретно цените се увеличиха с 4 % през 2004 г. (година, която се характеризира със значително увеличение в търсенето на стомана в целия сват), намаляха с 2 % през следващата 2005 г. и след това се увеличиха с около 1 % през периода на проучването.
4.4.3.2. Подбиване на цените
(87)
За да определи подбиването на цената, Комисията анализира данни, които се отнасят за периода на проучването. От промишлеността на Общността и засегнатите производители износители беше изискано да предоставят информация за продажните цени на феросилиций, категоризирани съгласно критериите, посочени в съображение 38 по-горе.
(88)
Съответните продажни цени на промишлеността на Общността бяха тези за независимите клиенти, коригирани, когато е необходимо, на ниво франко предприятие, т.е. като се изключват разходите за транспорт в Общността и след приспадането на отстъпките и рабатите. Тези цени бяха съпоставени с цените на внесените от засегнатите сътрудничещи производители продукти. По отношение на Казахстан, тъй като липсваше сътрудничество, среднопретеглената цена при износ беше получена от данни на Евростат. По отношение на Китайската народна република, Египет, Бившата югославска република Македония и Русия съпоставката беше направена спрямо цените при износ, начислени от сътрудничещите производители износители, преди отстъпките, когато е необходимо - точно коригирани с цени, включващи стойност, застраховка и навло, на границата на Общността и точно коригирани за конвенционалните мита и разходите за разтоварване и митническо освобождаване.
(89)
Съпоставката показа, че по време на периода на проучването засегнатият продукт, който се продава на пазара на Общността, е подбил цените на промишлеността на Общността с между 4 и 11 %, в зависимост от засегнатия производител износител с изключение на руския, египетския и изнасящия производител от Бившата югославска република Македония, за който не беше установено подбиване. Въпреки това въз основа на отделните видове беше установено, че в някои случаи цените, прилагани от засегнатите производители износители, са значително по-ниски от горните средни граници на подбиването или в случая с изнасящите производители, при които не беше установено цялостно подбиване на цените, бяха определени граници на подбиването на цените за определени видове продукти. Освен това с оглед на значителните загуби, понесени от промишлеността на Общността, границите на подбиването на цените не показват пълното въздействие на дъмпинговия внос върху цените, тъй като е имало значително понижаване на цените. На последно място, размерът на установеното подбиване на цените не трябва да се смята за маловажен, като се има предвид естеството на продукта, който представлява стока, чувствителна дори към минималните промени в цените.
4.5. Положение в промишлеността на Общността
(90)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на влиянието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Общността включваше анализ на всички икономически фактори и показатели, които имат връзка със състоянието на промишлеността по време на периода на проучването.
4.5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(91)
Производството намаля с 40 % между 2003 г. и периода на проучването. Еволюцията на обема на производството беше, както следва:
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Производство (тонове)
272 364
267 149
211 906
163 908
Показател
100
98
78
60
(92)
Производственият капацитет беше определен въз основа на теоретичния номинален капацитет на производствените единици на промишлеността на Общността. В това отношение производственият капацитет остана стабилен през разглеждания период. В резултат на намалението в обема на производството използването на капацитета намаля в същото съотношение като производството по време на разглеждания период.
(93)
Въпреки това, за да се вземе предвид фактът, че двама производители в Общността замениха част от производството си на феросилиций с други феросплави по време на разглеждания период, производственият капацитет беше съответно коригиран.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Производствен капацитет
348 261
348 261
325 601
325 601
Показател
100
100
93
93
Използване на капацитета
78 %
77 %
65 %
50 %
Показател
100
99
83
64
4.5.2. Ценни книжа
(94)
Ценните книжа спаднаха с 46 % по време на разглеждания период, което отразява намаляването на произведената продукция от промишлеността на Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Ценни книжа (тонове)
29 432
30 741
21 525
15 630
Показател
100
104
73
53
4.5.3. Обем на продажбите, пазарни дялове и средни единични цени в Общността
(95)
Продажбите на феросилиций от промишлеността на Общността на независими клиенти на пазара на Общността намаляха стабилно от 250 316 тона през 2003 г. до 156 633 тона през периода на проучването, т.е. с 38 %. Поради това промишлеността на Общността претърпя загуба на пазарен дял, възлизащ на 11 процентни пункта. Пазарният дял спадна от 28,7 % през 2003 г. до 17,7 % през периода на проучването.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Обем на продажбите в Европейския съюз (тонове)
250 316
244 561
197 782
156 920
Показател
100
98
79
63
Пазарен дял
28,7 %
26,5 %
22,4 %
17,7 %
Показател
100
92
78
62
(96)
Средните продажни цени на несвързани клиенти на пазара на Общността останаха сравнително стабилни между 2004 г. и периода на проучването след увеличение от 10 % между 2003 г. и 2004 г. По-конкретно слабо понижение на цената имаше между 2004 г. и 2005 г., след което цените отново достигнаха нивото от 2004 г. Увеличението на цените отразяваше известно увеличение в разходите и преминаване към продукти с по-голяма стойност за сметка на спадането на пазарните дялове. Въпреки това текущите нива на цените са неустойчиви, тъй като промишлеността на Общността е принудена да продава под пълната себестойност, за да се задържи на пазара.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Среднопретеглена цена (EUR/тон)
623
685
670
686
Показател
100
110
107
110
4.5.4. Рентабилност и паричен поток
(97)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Общността се понижи от ниска печалба от 2,3 % през 2003 г. до - 12,9 % през периода на проучването. Слабо повишение се наблюдава за 2004 г., която беше изключително успешна година за търговията със стомана и свързаната с нея промишленост. Въпреки това след този период се наблюдаваше значителна тенденция към понижаване по отношение на рентабилността. Основната причина за това развитие е чувствителният спад в произведената продукция на промишлеността на Общността (- 40 %) и съответният спад в използването на капацитета (- 18 процентни пункта), което доведе до сравнително голямо увеличение на фиксираните разходи за произведена единица и не позволи на промишлеността на Общността да се възползва от икономиите от мащаба, които можеха да произтекат от по-високото използване на капацитета. В по-малка степен рентабилността бе отрицателно повлияна от факта, че към 2004 г. промишлеността на Общността нямаше възможност да увеличи своите продажни цени до необходимото ниво, за да посрещне настъпилото увеличение на цените на електроенергията и на определени суровини през тази година.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Граница на печалбата преди данъчно облагане
2,3 %
2,7 %
-9,2 %
-12,9 %
(98)
Паричният поток също се влоши през разглеждания период, което отразяваше споменатата по-горе отрицателна тенденция в рентабилността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Паричен поток (EUR)
7 834 497
10 029 457
-10 103 355
-12 081 451
Показател
100
128
- 129
- 154
4.5.5. Инвестиции, възвръщаемост от инвестициите и възможност за набиране на капитал
(99)
Инвестициите показаха положителна тенденция през разглеждания период. Те са свързани предимно с подобряване на производствените съоръжения, с оглед на привеждането им в съответствие с изискванията за опазване на околната среда.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Инвестиции (EUR)
1 917 786
3 145 409
9 788 877
5 827 463
Показател
100
164
510
304
(100)
Възвръщаемостта от инвестициите от производството и продажбите на сходния продукт беше отрицателна и намаля значително през разглеждания период, което отразява споменатата по-горе отрицателна тенденция в рентабилността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Възвръщаемост от инвестициите
18,9 %
19,8 %
-46,5 %
-47,3 %
Показател
100
105
- 246
- 250
(101)
Нямаше индикации, че промишлеността на Общността, която се състои предимно от средни предприятия, които произвеждат и други продукти, е срещнала проблеми при набирането на капитал за своите дейности и следователно беше заключено, че промишлеността на Общността е в състояние да набира капитал за дейностите си през разглеждания период.
4.5.6. Заетост, производителност и възнаграждения
(102)
Еволюцията на заетостта, производителността и възнагражденията беше, както следва:
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Брой на заетите лица
1 579
1 155
1 141
1 153
Показател
100
73
72
73
Производителност (тона/служител)
172
231
186
142
Показател
100
134
108
82
Разходи за труд за наето лице (EUR)
14 568
19 602
18 107
17 464
Показател
100
135
124
120
(103)
Броят на заетите лица намаля с 27 % по време на разглеждания период. В резултат на намаляващия обем на производството производителността показа отрицателна тенденция от 2004 г. нататък. Средните разходи за труд за наето лице се увеличиха с 20 % през разглеждания период.
4.5.7. Растеж
(104)
Докато потреблението на Общността се увеличи само с 1 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Общността намаля с 37 % и паралелно с това обемът на вноса от засегнатите държави се увеличи с 35,8 %. Това доведе до загуба на пазарен дял от промишлеността на Общността, докато засегнатите продукти от внос увеличиха своя пазарен дял.
4.5.8. Степен на действителната граница на дъмпинга и възстановяване от минал дъмпинг
(105)
Границите на дъмпинга за Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Тези граници са определено над de minimis. Освен това предвид обема и цените на дъмпинговия внос влиянието на действителните граници на дъмпинга не може да се смята за пренебрежимо.
(106)
Няма индикации, че промишлеността на Общността се възстановява от въздействието от минал дъмпинг или субсидиране. Отбелязва се, че вносът на феросилиций не е бил обект на мерки от 2001 г.
4.5.9. Заключение относно щетите
(107)
Анализът на показателите за щетите показва, че положението на промишлеността на Общността се е влошило значително след 2003 г. и е достигнало най-ниската си точка през периода на проучването, когато промишлеността отбеляза загуба от 12,9 %.
(108)
В контекста на сравнително стабилното потребление през разглеждания период производството на Общността се понижи с 40 %, а използването на капацитета - с 28 процентни пункта през същия период. Продажбите на пазара на Общността се понижиха с 37 % по отношение на обема и с 31 % по отношение на стойността. Това доведе да понижение на пазарния дял от 28,7 % през 2003 г. до 17,7 % през периода на проучването. Средните единични цени се увеличиха с 10 % през разглеждания период, но останаха стабилни между 2004 г. и периода на проучването. Въпреки това, с оглед на драматичното намаление на произведената продукция, което беше продиктувано от спада в обема на продажбите, промишлеността на Общността загуби икономии от мащаба със значителното нарастване на нейните фиксирани разходи за произведена единица. Освен това към 2004 г. промишлеността на Общността не беше в състояние да определи цените си на необходимото ниво, за да компенсира определени увеличения в разходите си за вложени материали. Тези два фактора доведоха до значителен спад в рентабилността през периода на проучването.
(109)
Инвестициите показаха положителна тенденция поради изискванията за опазване на околната среда, които промишлеността на Общността трябва да спазва. При ценните книжа също се наблюдаваше положителна тенденция (намаление в стойността от 47 % през разглеждания период), но това се дължеше основно на драматичния спад в нивото на производството. Всички други показатели за щетите потвърждават отрицателното положение в промишлеността на Общността. Възвръщаемостта от инвестициите и паричния поток бяха отрицателни и производителността се понижи.
(110)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че промишлеността на Общността е претърпяла съществени щети по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. КАУЗАЛНОСТ
5.1. Въведение
(111)
Съгласно член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали дъмпинговият внос на феросилиций, произведен в засегнатите държави, е причинил щети на промишлеността на Общността до степен, която позволява той да бъде класифициран като съществен. Известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да причиняват щети на промишлеността на Общността, също бяха разгледани, за да се гарантира, че евентуално причинените от тези други фактори щети не се приписват на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(112)
Между 2003 г. и периода на проучването обемът на дъмпинговия внос се увеличи значително с 237 % и съответният му пазарен дял от пазара на Общността се увеличи с 35,8 процентни пункта. Средната цена на тези внасяни продукти се увеличи с 3 % между 2003 г. и периода на проучването, като въпреки това остана значително по-ниска от тази на продуктите на промишлеността на Общността през същия период. Също така през периода на проучването средната цена на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Общността от 3,7 % до 11 %, в зависимост от изнасящия производител, с изключение на тримата сътрудничещи производители, при които не беше установено подбиване на цената. Освен това цените на промишлеността на Общността бяха понижени.
(113)
Същественото увеличение в обема на вноса от засегнатите държави при ниски и повлияни от дъмпинга цени и тяхното придобиване на пазарен дял през разглеждания период съвпадна с влошаването на положението в промишлеността на Общността по време на същия период, по-специално по отношение на рентабилността, обема на продажбите, пазарния дял, производството, използването на капацитета, паричния поток, възвръщаемостта от инвестициите и заетостта. Освен това промишлеността на Общността нямаше възможност да увеличи продажните цени до нивото, необходимо за покриване на пълните разходи, тъй като нейните продажни цени бяха подбити през периода на проучването от дъмпинговия внос.
(114)
Следователно временно се заключава, че дъмпинговият внос има значително отрицателно влияние върху положението на промишлеността на Общността.
5.3. Ефекти от други фактори
5.3.1. Внос от други трети страни
(115)
Анализът на вноса от всички трети страни, различни от засегнатите държави, се основаваше на данни от Евростат. В случая с Норвегия беше възможно тези данни да бъдат сравнени с информацията, предоставена от производителите от държавата аналог, което потвърди надеждността на данните от Евростат.
(116)
Общият внос от всички други трети страни се понижи през разглеждания период с приблизително 45 %, т.е. от приблизително 477 400 тона през 2003 г. до приблизително 264 600 тона през периода на проучването. Съответният пазарен дял спадна от 54,8 % на 30 %. През същия период цените на тези внасяни продукти се увеличиха със 7 % (от 609 EUR/тон през 2003 г. до 653 EUR/тон през периода на проучването). Средната цена на тези внасяни продукти беше по-висока от цената на внасяните продукти, произведени в засегнатите държави през периода на проучването, и малко по-ниска от тази на промишлеността на Общността (от 2,3 % до 5,7 %) през същия период. Основните източници на внос от други трети страни през периода на проучването бяха Норвегия, Исландия и Венецуела.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Внос от трети страни, различни от засегнатите държави (в тонове)
477 397
470 253
354 883
264 570
Показател
100
99
74
55
Пазарен дял
54,8 %
50,9 %
40,2 %
30 %
Единична пазарна цена (EUR/тон)
609
646
659
653
Показател
100
106
108
107
5.3.1.1. Норвегия
(117)
Вносът от Норвегия в известна степен следваше развитие, подобно на това на промишлеността на Общността, като неговият обем и пазарен дял намаляха значително през периода на проучването, а средната цена на внасяните продукти от Норвегия възлизаше на 686 EUR/тон. Това означава, че норвежките продукти бяха значително по-скъпи от продуктите, внасяни от засегнатите държави, и имаха същото ниво на цените като продуктите, продавани от промишлеността на Общността. Следователно беше заключено, че внасяните от Норвегия продукти не допринасяха за съществените щети, понесени от промишлеността на Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Внос от Норвегия
(количество в тонове)
186 429
274 130
185 334
90 381
Показател
100
147
99
48
Единична продажна цена за Норвегия (EUR/тон)
669
668
650
686
Показател
100
100
97
103
Пазарен дял
21 %
30 %
21 %
10 %
5.3.1.2. Исландия
(118)
Вносът от Исландия се увеличи с 16 % и пазарният дял на този внос се увеличи с 1,2 процентни пункта през разглеждания период (период на проучването = 9,3 %). Това развитие може в известна степен да се обясни с факта, че един основен норвежки производител прехвърли част от своето производство в Исландия, където условията за производство на феросилиций бяха по-благоприятни. Докато средната цена при внос от Исландия беше по-ниска от тази на промишлеността на Общността през периода на проучването, тя беше значително по-висока от средната цена при внос от засегнатите държави (с 12 % по-висока). Следователно, въпреки че не може да се изключи възможността вносът от Исландия да е повлиял в посока на влошаване на положението в промишлеността на Общността, не може да се смята, че този ефект е от съществено значение в сравнение с обема и цените на дъмпинговия внос.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Внос от Исландия
(количество в тонове)
70 506
86 120
70 607
81 881
Показател
100
122
100
116
Единична продажна цена за Исландия (EUR/тон)
645
612
675
643
Показател
100
95
105
100
Пазарен дял
8,1 %
9,3 %
8,0 %
9,3 %
5.3.1.3. Бразилия
(119)
Третата най-важна държава по отношение на количествата през периода на проучването сред третите страни, които не бяха засегнати от това проучване, беше Бразилия. Вносът от Бразилия се понижи с 11 % по отношение на количеството, докато пазарният дял се понижи с 0,4 % през разглеждания период. През целия разглеждан период средната цена при внос от Бразилия беше значително по-висока от тази на промишлеността на Общността. Следователно беше заключено, че вносът от Бразилия не е допринесъл за съществените щети, понесени от промишлеността на Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Внос от Бразилия
(количество в тонове)
29 902
25 028
24 117
26 491
Показател
100
84
81
89
Единична продажна цена за Бразилия (EUR/тон)
686
732
756
732
Показател
100
107
110
107
Пазарен дял
3,4 %
2,7 %
2,7 %
3,0 %
5.3.1.4. Венецуела
(120)
Вносът от Венецуела се увеличи със 140 % и пазарният му дял се увеличи с 1,3 процентни пункта през разглеждания период, като достигна 2,2 % през периода на проучването. Той беше на значителни нива само през периода на проучването, тъй като през другите години на разглеждания период неговият пазарен дял беше по-нисък от 1 %. Въпреки това като цяло Венецуела остава много незначителен участник на пазара на Общността. Въпреки че средната цена при внос от Венецуела беше по-ниска от тази на промишлеността на Общността през периода на проучването, тя беше значително по-висока от средната цена при внос на засегнатите страни (по-висока с 9 %). Въпреки че не може да се изключи, че този внос е имал определено въздействие в посока на влошаване положението в промишлеността на Общността, не може да се смята, че този ефект е от съществено значение в сравнение с обема и цените на дъмпинговия внос.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
Период на проучването
Внос от Венецуела
(количество в тонове)
8 255
0
4 489
19 787
Показател
100
0
54
240
Единична пазарна цена за Венецуела
(EUR/тон)
706
0
712
626
Показател
100
0
101
89
Пазарен дял
0,9 %
0 %
0,5 %
2,2 %
(121)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че вносът от други трети страни не е допринесъл съществено за щетите, понесени от промишлеността на Общността.
5.3.2. Конкуренция от другия производител в Общността
(122)
Както беше посочено по-горе в съображение 77, един друг производител в Общността не оказа сътрудничество при проучването. Въз основа на информация, получена в процеса на проучването от сътрудничещите производители, се преценява, че неговият обем на продажбите и пазарен дял на пазара на Общността са били стабилни през разглеждания период и са се задържали на незначителни нива. Също така другият производител не е придобил обем на продажбите и пазарен дял за сметка на промишлеността на Общността. Нямаше налична информация относно цените на другия производител от Общността.
(123)
Като се вземе предвид споменатото по-горе и липсата на противоположна информация, се заключава, че другият производител от Общността не е допринесъл за щетите, понесени от промишлеността на Общността.
5.3.3. Развитие на търсенето
(124)
По отношение на развитието на търсенето явното потребление на феросилиций на пазара на Общността, с изключение на 2004 г., беше сравнително стабилно през разглеждания период. Следователно съществените щети, понесени от промишлеността на Общността, не могат да бъдат приписани на свиване на търсенето на пазара на Общността.
5.3.4. Характеристики на износа на промишлеността на Общността
(125)
По отношение на продажбите на промишлеността на Общността, реализирани извън Общността, проучването показа, че през разглеждания период е налице цялостно увеличение от 69 % по отношение на обема. През същия период единичната продажна цена е била по-висока със средно 22 % от тази на пазара на Общността. Въпреки това делът на износа като процент от общия обем на продажбите на промишлеността на Общността остана на сравнително ниско ниво (приблизително 3,1 % във връзка с производството) през целия разглеждан период. Следователно беше заключено, че дейността по износа не може да е допринесла по какъвто и да е начин за щетите, понесени от промишлеността на Общността.
5.3.5. Колебания във валутата
(126)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че обезценяването на щатския долар спрямо еурото е благоприятствало вноса на феросилиций в Европейската общност. Между 2003 г. и 2004 г. щатският долар наистина загуби 9,7 % от стойността си спрямо еурото. Въпреки това от 2004 г. до края на периода на проучването щатският долар се е понижил спрямо еурото само с 2,7 %. Нито развитието на цената на промишлеността на Общността, нито обемът на вноса от засегнатите държави или от други трети страни отразяват сравнително ниското обезценяване на щатския долар спрямо еурото.
(127)
Следователно обезценяването на щатския долар спрямо еурото следва да се оцени като незначително и не може да се приеме за основна причина за загубата на пазарния дял на промишлеността на Общността. Затова временно беше заключено, че повишаването на стойността на еурото спрямо щатския долар не е фактор, който е причинил съществени щети на промишлеността на Общността, и следователно искането беше отхвърлено.
(128)
Освен това припомняме, че проучването следва да разгледа въпроса, дали дъмпинговият внос (по отношение на цените и обема) е причинил съществени щети на промишлеността на Общността, или тези съществени щети се дължат на други фактори. Във връзка с това по отношение на цените член 3, параграф 6 от основния регламент гласи, че е необходимо да се покаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява щети. Следователно той се отнася единствено до разлика в нивото на цените и поради това няма изискване за анализиране на факторите, които влияят на нивото на тези цени.
(129)
Горното се потвърждава и от формулировката на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известни фактори, различни от дъмпинговия внос. В действителност списъкът с другите известни фактори в този член не споменава който и да е фактор, засягащ нивото на цената на дъмпинговия внос. За да обобщим, ако има дъмпинг на износа и дори ако той се е възползвал от благоприятно развитие на обменните курсове, трудно може да се определи как развитието на такъв валутен курс би могло да бъде друг фактор, който причинява щети.
(130)
По този начин анализът на факторите, които влияят на нивото на цените на дъмпинговия внос, независимо от това дали те са разлики във валутните курсове, или други, не може да бъде окончателен и този анализ би превишил изискванията на основния регламент. На същата база исковете по отношение на колебанията във валутните курсове бяха временно отхвърлени.
5.3.6. Допълнителни фактори
(131)
Няколко потребители и вносители твърдяха, че промишлеността на Общността понася щети поради високите производствени разходи, по-специално поради повишението на разходите за електричество, което се наблюдава най-вече в Европа.
(132)
Макар че е вярно, че разходите за електричество представляват основна част от производствените разходи за въпросния продукт, проучването показа също, че цените на енергията в целия свят, включително в засегнатите държави, са се увеличили, а в някои случаи в много по-голяма степен, отколкото в Европа.
(133)
Като се има предвид това, проблемът с енергията не може да премахне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществените щети, понесени от промишлеността на Общността.
(134)
Една заинтересована страна твърдеше, че промишлеността на Общността страда от самопричинени щети поради преминаването от производството на феросилиций към други сплави, по-конкретно към фероманган и силикоманган.
(135)
Проучването показа, че такова преминаване е възможно, при условие че пещите са технически оборудвани за такава промяна в производството. Промишлеността на Общността разполага само с няколко такива пещи, което ограничава възможностите за смяна на производството в съответствие с действителните пазарни тенденции. В действителност само три производителя от промишлеността на Общността вече разполагат с такива пещи, но дори за тях промяната в производството предполага високи разходи поради неизползването на оборудването в продължение на четиринадесетте дни, необходими за почистване и приспособяване към новия производствен процес. Допълнителен фактор, който ограничава смяната на производството, е трудността при намирането на източници за суровините, необходими за производството на манганови сплави, тъй като няколкото доставчика на такива материали в целия свят се намират извън Общността и работят на базата на дългосрочни договори. Въпреки тези ограничения през 2004 г. беше осъществена смяна на производството, когато имаше липса на манганови сплави на пазара на Европейската общност и в същото време достатъчно предлагане на феросилиций.
(136)
В заключение, взетото от някои производители от промишлеността на Общността решение да съкратят производството не е било взето доброволно, както предполага заинтересованата страна, а е било предизвикано от дъмпинговия внос, който не е позволил на промишлеността на Общността да реализира рентабилни продажби на сходния продукт. Следователно аргументът за самопричинени собствени щети трябваше да бъде отхвърлен.
5.4. Заключение относно каузалността
(137)
Горният анализ показа, че има значително увеличение в обема и пазарния дял на внасяните продукти, произведени в засегнатите държави през периода на проучването. Също така през периода на проучването дъмпинговият внос подбиваше продажните цени на промишлеността на Общността.
(138)
Увеличението в пазарния дял на внасяните продукти с ниски цени от засегнатите държави съвпадна със значителния спад в обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Общността. В същото време промишлеността на Общността нямаше възможност да увеличи своите продажни цени до нивото, необходимо за покриване на пълните разходи, тъй като продажните цени бяха подбити през периода на проучването от дъмпинговия внос. Това доведе, inter alia, до значителни загуби за промишлеността на Общността.
(139)
От друга страна, разглеждането на другите фактори, които може да са причинили щети на промишлеността на Общността, показа, че нито един от тях не би могъл да има съществено отрицателно въздействие върху положението в промишлеността на Общността.
(140)
Въз основа на горния анализ, при който ефектите от всички известни фактори върху положението в промишлеността на Общността бяха ясно разграничени от вредните ефекти от дъмпинговия внос, временно се заключава, че вносът от засегнатите държави е причинил съществени щети на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. Предварителна забележка
(141)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията разгледа въпроса, дали въпреки заключението относно вредния дъмпинг съществуваха причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. Определянето на интереса на Общността се основаваше на оценката на всички засегнати интереси, т. е. тези на промишлеността на Общността, на вносителите, на доставчиците на суровини и на потребителите на засегнатия продукт.
6.2. Проучване
(142)
За да се оцени възможното въздействие от налагането или неналагането на мерки, Комисията изиска информация от всички заинтересовани страни. Комисията изпрати въпросници на седем производители от Общността, три доставчика на суровини, 72 вносители и 31 потребители на засегнатия продукт. Отговориха шест производители от Общността, три доставчика на суровини, седем вносители и осем потребители.
6.3. Интерес на промишлеността на Общността
6.3.1. Естество и структура на промишлеността на Общността
(143)
Промишлеността на Общността основно се състои от средни предприятия, разположени в шест държави-членки (Испания, Франция, Швеция, Словения, Словакия и Полша). В промишлеността на Общността бяха наети 1 153 души през периода на проучването и предприятията от нея закупуваха суровините си от доставчици от Общността, като по този начин влияеха върху нивата на заетост на доставчиците на суровини.
6.3.2. Последици от налагането или неналагането на мерките за промишлеността на Общността
(144)
Установените щети са под формата на значително намаление в обема на продажбите и недостатъчно увеличение на продажните цени, което от своя страна доведе до загуби за промишлеността на Общността. Очаква се след налагането на антидъмпинговите мита обемът на продавания от промишлеността на Общността феросилиций да се увеличи. Цените на пазара на Общността също ще се повишат до известна степен. Това ще позволи на промишлеността на Общността да достигне приемливо ниво на рентабилност. Въпреки това няма вероятност цените на промишлеността на Общността да се увеличат с повече от умерена сума, ако въобще има увеличение, поради условията на конкуренция между производителите от Общността и наличието на друг внос при ниски цени, който не подлежи на антидъмпингови мерки.
(145)
Смята се, че налагането на мерки ще възстанови лоялната конкуренция на пазара. Трябва да се отбележи, че загубите за промишлеността на Общността в голяма степен са в резултат на трудностите, които тя среща в конкуренцията си с дъмпинговия внос при ниски цени от засегнатите държави. Ако се предприемат мерки, промишлеността на Общността ще има възможност да възстанови поне част от своя изгубен пазарен дял с последващо положително въздействие върху рентабилността.
(146)
Както беше споменато по-горе, промишлеността на Общността понесе съществени щети, причинени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Ако не бъдат наложени мерки, е вероятно по-нататъшно влошаване на положението в промишлеността на Общността. Това би довело до допълнителни загуби на заетост и възпрепятстване на направените през последните години инвестиции. Тенденцията за понижение на цените, причинена от дъмпинговия внос ще продължи да осуетява всички усилия на промишлеността на Общността, и по-специално това за възстановяване на рентабилното ниво. Непредприемането на мерки би застрашило дългосрочното присъствие на промишлеността и е почти сигурно, че поне някои производители от Общността може да бъдат принудени да прекратят дейността си в резултат на конкуренцията от страна на дъмпинговия внос.
(147)
В заключение, очаква се мерките да са ефективни, за да се предостави на промишлеността на Общността възможност да се възстанови от вредния дъмпинг, установен при проучването.
6.4. Интерес на другия производител в Общността
(148)
Има само един друг производител в Общността в допълнение към промишлеността на Общността. При липсата на сътрудничество от страна на този производител и, следователно, на точни данни относно неговата дейност, въз основа на информацията от сътрудничещите производители от Общността се преценява, че производството на този производител е приблизително от 6 % до 8 % от това на промишлеността на Общността. Ако се наложат антидъмпингови мерки, същият вид положителни подобрения, както е изложено в съображение 144 за промишлеността на Общността, може да се очакват и за този друг производител от Общността.
(149)
В заключение, другият производител от Общността със сигурност ще се възползва от налагането на антидъмпинговите мерки.
6.5. Интерес на доставчиците на суровини
(150)
Три отговора на въпросника бяха получени от доставчици на суровини, които доставят/разпространяват електричество, кварцит и кокс за промишлеността на Общността.
(151)
Ако бъдат наложени мерки и промишлеността на Общността си възстанови изгубения пазарен дял, доставчиците на суровини също ще имат възможност да увеличат продажбите на своите продукти. Тъй като засегнатите суровини представляват основна част от оборота на тези дружества, това най-вероятно ще подобри финансовото положение на доставчиците на суровини.
(152)
Ако не бъдат наложени мерки, продажбите на промишлеността на Общността ще продължат да спадат, а следователно и нейното търсене на суровини. Това най-вероятно ще повлияе отрицателно на рентабилността на доставчиците на суровини.
6.6. Интерес на вносителите
(153)
Седем отговора на въпросника бяха получени от вносители. Седемте сътрудничещи вносители представляваха приблизително 12,7 % от общото потребление на феросилиций в Общността през периода на проучването. Те всички бяха против налагането на мерките.
(154)
Границата на печалбата на вносителите за продажбите на засегнатия продукт е на средно претеглена база от 6 %. По този начин те биха могли да понесат част от възможното увеличение на цените и да прехвърлят част от него на своите клиенти. С оглед на среднопретеглената стойност на митата, които трябва да бъдат наложени на дружествата, действащи при условията на пазарна икономика, и наличните алтернативни източници без мита, възможните увеличения на цените вероятно ще бъдат ограничени.
(155)
Това мнение беше подкрепено от един сътрудничещ вносител, който потвърди, че Украйна, която преди е била голям износител на засегнатия продукт, има неизползван капацитет, който би могъл да се възстанови при по-благоприятни пазарни условия.
(156)
Същият вносител потвърди, че неговият най-важен доставчик, който се намира в Европа, но извън Европейската общност, е закрил производството си през август 2005 г. и отново го е открил през ранната 2007 г. при ниво на използване на капацитета от 80 %. Очаква се този производител да има възможност да възстанови пълния си капацитет, което ще предостави в наличност допълнително 100 000 тона от засегнатия продукт.
(157)
Като се вземе предвид фактът, че вносът на засегнатия продукт от държавите, за които се отнася проучването, представлява средно около 12 % от техния общ оборот, финансовото положение на вносителите няма да бъде сериозно повлияно от налагането на мито.
(158)
Въз основа на изложеното по-горе временно беше заключено, че ефектът от антидъмпинговите мерки, ако има такъв, най-вероятно няма да има съществен ефект върху вносителите.
6.7. Интерес на потребителите
(159)
Бяха получени осем отговора на въпросника от потребители и един от асоциация на потребители. Беше извършено едно посещение за проверка в дружеството, закупило най-голямо количество феросилиций през периода на проучването. Осемте сътрудничещи производители представляваха приблизително 24 % от общото потребление на феросилиций в Общността през периода на проучването. Всички сътрудничещи потребители са заели позиция срещу налагането на антидъмпингови мита, тъй като се страхуват да не загубят евтин източник на предлагане, което би навредило на тяхната конкурентоспособност на основния пазар срещу конкуренти в трети страни.
(160)
Потребителите на феросилиций са съсредоточени основно в производството на стомана и леярството. Един метричен тон стомана съдържа приблизително 3-4 килограма феросилиций, докато един метричен тон неръждаема стомана съдържа приблизително 20 килограма феросилиций. Въз основа на отговорите на въпросника, на посещение за проверка на един потребител и информация, представена при разглеждането, най-високият дял на феросилиций в общите разходи на производителите на стомана беше определен на 0,7 %. Въпреки това средният дял е по-нисък и възлиза например на 0,6 % за стоманени профили, 0,59 % за стоманени плочи, 0,4 % за стоманена тел, 0,24 % за тънки листи и 0,14 % за стомана на рула, галванизирани и оцветени стоманени продукти, търговски или междинни заготовки.
(161)
Някои потребители дори потвърдиха, че антидъмпинговите мерки ще имат малко влияние, тъй като са налице други доставчици, спрямо които не се прилагат мерки.
(162)
Други потвърдиха, че за целите на тяхното производство поне отчасти феросилицият може да бъде заменен с други феросплави, като силикоманган и силициев метал.
(163)
Тъй като границата на печалбата за потребителите на засегнатия продукт е на среднопретеглена база от 10,4 %, е преценено, че дори ефектът от значително увеличение в цената от 30 %, което засяга всичкия феросилиций, би трябвало да намали рентабилността на производителите на стомана само с приблизително 0,2 %. Тъй като мерките ще бъдат осреднени при по-ниския размер, въздействието от всички възможни мерки върху рентабилността на стоманената промишленост ще бъде изключително ограничено и потребителите няма да имат никакви затруднения при понасянето на разходите, породени от мерките. Освен това производителите на стомана при всички случаи ще имат възможност да прехвърлят ефекта от увеличението в цените на засегнатия продукт, което ще бъде ограничено от сравнително малкото значение на феросилиция в общите разходи на стоманената промишленост. Броят на наетите лица в тези дружества, пряко свързани с продуктите, в които се използва феросилиций, беше приблизително 45 000 души.
(164)
Беше предоставена информация, че промишлеността на Общността не е в състояние да удовлетвори цялото търсене на феросилиций в Общността. В това отношение трябва да припомним, че мерките не са предназначени да възпрепятстват вноса в Общността, а да гарантират, че той не се осъществява при вредни дъмпингови цени. В действителност засегнатите държави могат да продължат да изнасят за Общността, но при недъмпингови/невредни цени. Въпреки че е възможно след налагането на мерките обемът на продажбите и пазарният дял на засегнатите внасяни продукти да намалее, вносът от други трети страни ще продължи да представлява алтернативен източник на предлагане. В допълнение връщането към нормални пазарни условия ще направи пазара на Общността по-атрактивен за тези други източници на предлагане. Освен това, докато промишлеността на Общността държеше пазарен дял от приблизително 18 % през периода на проучването, трябва да напомним, че използването на капацитета през същия период спадна до безпрецедентното ниво от 50 %, което означава, че има възможност за съществено увеличаване на обема на производството преди достигането до каквото и да е ограничение на капацитета. Като се имат предвид горните разсъждения, не се очаква налагането на антидъмпингови мерки да причини недостиг в предлагането.
(165)
Беше установено също, че потребителите са силно заинтересовани от това да имат на свое разположение надеждни източници на предлагане, които да не са много отдалечени от тях. Промишлеността на Общността е в състояние да изпълни и двете условия.
(166)
Въз основа на споменатото по-горе временно беше заключено, че ефектът от антидъмпинговите мерки, ако има такъв, най-вероятно няма да има съществено влияние върху потребителите. Въпреки това Комисията ще разгледа допълнително и по-подробно последиците от временните мерки за положението на потребителите, преди да бъде взето окончателно решение.
6.8. Ефекти на опорочаване на конкуренцията и търговията
(167)
Във връзка с ефектите от възможните мерки по отношение на конкуренцията в Общността засегнатите сътрудничещи производители износители, при техните стабилни пазарни позиции, вероятно ще продължат да продават своите продукти, макар и при недъмпингови цени. В действителност сравнително умерените размери на митата за сътрудничещите производители износители, които работят при условията на пазарна икономика, би трябвало да им позволят да работят при справедливи пазарни условия в Общността. По този начин, предвид общия обхват на наложените мита, е вероятно все още да има достатъчно на брой основни конкуренти на пазара на Общността, включително производители в засегнатите страни, Норвегия, Исландия, Венецуела и Украйна. Следователно потребителите ще продължат да имат избор между различни доставчици на феросилиций. От друга страна, ако не бяха наложени мерки, бъдещето на производителите в Общността щеше да е изложено на риск. Тяхното изчезване не само би намалило значително конкуренцията на пазара на Общността, но също би намалило броя на надеждните източници на предлагане, което, както беше споменато по-горе, е от особено значение за потребителите.
6.9. Заключение относно интереса на Общността
(168)
В светлината на изложеното по-горе временно се заключава, че в настоящия случай няма принудителни причини срещу налагането на антидъмпингови мита. Въпреки това Комисията ще проучи по-подробно аспектите на случая, касаещи интереса на Общността в този случай, преди да се вземе окончателно решение.
7. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво за неутрализиране на щетите
(169)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, щетите, каузалността и интереса на Общността, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати причиняване на допълнителни щети на промишлеността на Общността от дъмпинговия внос на продукти.
(170)
За да се определи нивото на митото, е взето под внимание нивото на установените граници на дъмпинга и сумата на митото, което е необходимо, за да се елиминират понесените щети от промишлеността на Общността.
(171)
Беше установено, че границата на печалбата от 5 % от оборота може да се смята за подходящ минимум, който промишлеността на Общността може да очаква да получи при липсата на дъмпинг, който причинява щети, въз основа на показатели на промишлеността на Общността от минали периоди и се смята за разумен с оглед на гарантирането на продуктивно инвестиране в промишлеността в дългосрочен план. Поради това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на съпоставката между среднопретеглената цена на вноса, определена за изчисляването на подбиването на цената, с цената за продуктите, продавани от промишлеността на Общността на пазара на Общността, при която няма щети. Цената, при която няма щети, беше получена чрез коригиране на продажната цена на промишлеността на Общността с действителните загуби, понесени през периода на проучването, и чрез прибавяне на гореспоменатата граница на печалбата. Всяка разлика в резултат на тази съпоставка беше изразена като процент от общата цена при внос, включваща стойност, застраховка и навло.
7.2. Временни мерки
(172)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, временните антидъмпингови мита по отношение на вноса на продукти, произведени в Китайската народна република, Русия, Египет, Казахстан и Бившата югославска република Македония, следва да бъдат наложени на нивото на по-ниската от граница измежду тази на дъмпинга и тази за неутрализиране на щетите, съгласно правилото за по-ниското мито.
(173)
Антидъмпинговите размери на митата за отделните дружества, посочени в този регламент, са определени въз основа на констатациите на настоящото проучване. Следователно те отразяват положението, което е установено по време на проучването, по отношение на тези дружества. Тези размери на митата (противопоставени на митата за цялата държава, които са приложими за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатите държави и произведени от дружествата и, следователно, от конкретните упоменати юридически лица. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно упоменато в оперативната част на този регламент с неговото наименование и адрес, включително лицата, свързани с конкретно упоменатите, не могат да се възползват от тези размери на митото и подлежат на размера на митото, приложим за „всички други дружества“.
(174)
Предложените антидъмпингови мита са следните:
Държава
Дружество
Граница на елиминиране на щетите
Граница на дъмпинга
Антидъмпингов размер на митото
Китай
Erdos Xijin Kuang Co., Ltd.
21,4 %
2,8 %
2,8 %
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd.
33,7 %
57,2 %
33,7 %
Всички други дружества
35,5 %
60,7 %
35,5 %
Русия
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk и Kuznetsk Ferroalloy Works, Novokuznetsk
31,1 %
22,8 %
22,8 %
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8 %
22,2 %
18,8 %
Всички други дружества
36,6 %
25,5 %
25,5 %
Египет
The Egyptian Ferroalloys Company
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Egyptian Chemical Industries KIMA
18,0 %
24,8 %
18,0 %
Всички други дружества
24,4 %
20,4 %
20,4 %
Казахстан
Всички дружества
33,9 %
37,1 %
33,9 %
Бивша югославска република Македония
Всички дружества
19,0 %
5,4 %
5,4 %
7.3. Доброволна ценова гаранция
(175)
Изнасящият производител в Бившата югославска република Македония е предложил доброволна ценова гаранция съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент. С това той се съгласява да продава засегнатия продукт при или над нива на цената, които елиминират вредните ефекти от дъмпинга. Дружеството също ще предоставя на Комисията редовна и подробна информация относно своя износ за Общността, което означава, че спазването на гаранцията може да бъде ефективно контролирано от Комисията. Освен това естеството на продукта, структурата на дружеството и неговите начини на осъществяване на продажбите са такива, че рискът от заобикаляне на гаранцията също е минимален.
(176)
За да се даде допълнителна възможност на Комисията и на митническите власти да контролират спазването на гаранцията от въпросното дружество, когато искането за пускане в свободно обращение е представено на съответните митнически власти, освобождаването от антидъмпинговото мито е обусловено от: i) представяне на фактура за ценовата гаранция, която съдържа поне изброените елементи и посочената декларация в приложението; ii) факта, че внасяните стоки са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от споменатото дружество на първия независим клиент в Общността; и iii) точното съответствие на декларираните и представените на митницата стоки с описанието във фактурата за ценова гаранция. Когато не са изпълнени горните условия, подходящото антидъмпингово мито бива наложено при приемането на декларацията за пускане в обращение.
(177)
Когато в съответствие с член 8, параграф 9 от основния регламент Комисията оттегли своето приемане на ценовата гаранция вследствие нарушение по отношение на конкретни сделки и обяви съответните фактури за ценова гаранция за невалидни, от момента на приемането на декларацията за пускане на тези сделки в свободно обращение се поражда митническо задължение.
(178)
Вносителите трябва да са наясно, че митническото задължение може да бъде породено като нормален търговски риск от момента на приемането на декларацията за пускане в обращение, дори ако гаранцията, предложена от производителя, от който те са закупували пряко или непряко, е била приета от Комисията.
(179)
Съгласно член 14, параграф 7 от основния регламент митническите власти следва незабавно да уведомят Комисията, когато са открити индикации за нарушаване на гаранцията.
(180)
С оглед на изложеното по-горе предложението за ценова гаранция е сметнато за приемливо и засегнатото дружество е уведомено за съществените факти, констатации и задължения, на които се основава приемането.
(181)
В случай на нарушение или оттегляне на гаранцията или в случай на оттегляне на приемането ѝ от страна на Комисията антидъмпинговото мито, наложено от Съвета съгласно член 9, параграф 4, следва автоматично да се приложи посредством член 8, параграф 9 от основния регламент.
8. ОПОВЕСТЯВАНЕ
(182)
Временните констатации по-горе ще бъдат оповестени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат мненията си в писмена форма и да изискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди вземане на окончателните решения. Временните констатации може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага временно антидъмпингово мито за внос на феросилиций, с кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90, с произход от Китайската народна република, Египет, Казахстан, Бившата югославска република Македония и Русия.
2. Ставката на временните антидъмпингови мита, приложими към нетната цена франко граница на Общността, преди митническо облагане на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Размер на антидъмпинговото мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Industry Park,
2,8
A829
Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd. Xicha Village
33,7
A830
Всички други дружества
35,5
A999
Египет
The Egyptian Ferroalloys Company, Cairo
20,4
A831
Egyptian Chemical Industries KIMA, Cairo
18,0
A832
Всички други дружества
20,4
A999
Казахстан
Всички дружества
33,9
Бивша югославска република Македония
Silmak Dooel Export Import, Jegunovce
5,4
A833
Всички други дружества
5,4
A999
Русия
Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant, Chelyabinsk и Kuznetsk Ferroalloy Works, Новокузнецк
22,8
A834
Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk
18,8
A835
Всички други дружества
25,5
A999
3. Пускането в свободно обращение в рамките на Общността на продукта, посочен в параграф 1, е обусловено от предоставянето на гаранция, еквивалентна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, ще се прилагат разпоредбите в сила, които се отнасят до облагането с мита.
Член 2
1. С настоящия документ се приема задължението, предложено от Silmak Dooel Export Import.
2. Внесените продукти, декларирани за пускане в свободно обращение, които са фактурирани от Silmak Dooel Export Import, следва да бъдат освободени от временното антидъмпингово мито, наложено съгласно член 1, при условие че:
-
те са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от споменатото дружество на първия независим клиент в Общността, и
-
тези внесени продукти се придружават от фактура за ценова гаранция, която представлява търговска фактура, съдържаща поне елементите и декларацията, определени в приложението към настоящия регламент, и
-
декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на описанието във фактурата за ценова гаранция.
3. Митническо задължение възниква от момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение:
-
когато е установено по отношение на внесената стока, посочена в параграф 2, че едно или повече от условията, описани в споменатия параграф, не са изпълнени, или
-
когато Комисията оттегли приемането на ценовата гаранция съгласно член 8, параграф 9 от основния регламент в регламент или решение, които се отнасят до конкретни сделки, и обяви съответните фактури за ценова гаранция за невалидни.
Член 3
1. Без да се засягат изискванията на член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересованите страни могат да изискат оповестяване на съществените факти и констатации, въз основа на които бе приет настоящият регламент, да изразят своите мнения в писмен вид и да изискат устно разглеждане от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 4
1. Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Член 1 от настоящия регламент се прилага за период шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 август 2007 година.