32006R1888
L 364/68
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1888/2006 НА КОМИСИЯТА
от 19 декември 2006 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на определена приготвена или консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (Основния регламент), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния съвет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 13 февруари 2006 г. Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) (жалбоподателят) подаде жалба относно вноса на определена приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд от името на производители, които представляват значителна част от общото производство на Общността на приготвена или консервирана сладка царевица, в този случай около 70 %.
(2)
Тази жалба съдържаше доказателства за дъмпинг на споменатия продукт и за материална вреда в резултат от него, което бе счетено за достатъчно да оправдае откриването на процедура.
(3)
На 28 март 2006 г. процедурата бе открита с публикуване на известие за откриване в Официален вестник на Европейския съюз (2).
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията уведоми официално производители износители, вносители, ползватели, за които е известно, че са разглеждани, и техните асоциации, асоциации на потребители, представители на страната износител и на производителите на Общността относно откриването на антидъмпингова процедура. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят възгледите си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за откриване.
(5)
С оглед на големия брой производители износители, производители и вносители на Общността, включени в това разследване, в известието за откриване бе предвидено определяне на извадка в съответствие с член 17 от Основния регламент.
(6)
За да може Комисията да реши дали ще е необходимо определяне на извадка и, ако е така, да подбере извадка, производители износители, производители и вносители на Общността и представители, действащи от тяхно име, бяха помолени да се представят и да предоставят, както е определено в известието за откриване, основна информация относно дейностите им, свързани с разглеждания продукт, в срок 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване.
(7)
След разглеждане на представената информация и дадени относително малък брой положителни отговори за по-нататъшно съдействие от страна на производители на Общността и на вносители беше решено, че прибягването до извадка е необходимо само по отношение на износители. Комисията подбра извадка на четирима производители износители.
(8)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащите вреди и интереса на Общността. За тази цел Общността изпрати въпросници на производителите износители, подбрани в извадката. За производителите на Общността и за вносителите Комисията изпрати въпросници до всички дружества, които са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за откриване, тъй като накрая бе счетено, че определянето на извадка не е необходимо. Комисията изпрати също въпросници до всички търговци на дребно на Общността, упоменати в жалбата, и до асоциациите на потребители.
(9)
Бяха получени отговори от пет тайландски производители износители, от шест производители на Общността, от един несвързан вносител в Общността и от един търговец на дребно в Общността. Тайландските органи също представиха вижданията си.
(10)
Посещения за проверка бяха осъществени на обектите на следните дружества:
а)
производители в Общността
:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Bonduelle Nagykoros Kft., Nagykoros, Унгария,
-
Compagnie Générale de Conserve SICA SA, Theix, Франция,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители в Тайланд:
-
Malee Sampran Public Co., Ltd, Pathumthani,
-
Karn Corn Co., Ltd, Bangkok,
-
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd, Chiangmai.
(11)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат особени основания за изслушване, бе разрешено изслушване.
3. Период на разследване
(12)
Разследването за дъмпинг и вреди обхваща периода 1 януари - 31 декември 2005 г. („периода на разследване“ или „ПР“). По отношение на тенденциите, засягащи оценката на вредите, Комисията анализира данните, които обхващат периода 1 януари 2002 г. - 31 декември 2005 г. (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, декларирана обикновено в рамките на код по КН ex 2001 90 30, и сладка царевица (Zea mays var. Saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по друг начин, не с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продуктите от позиция 2006, декларирана обикновено в рамките на код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(14)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове от разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химически характеристики и се използват по принцип за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Сладката царевица, произведена и продадена в Общността от промишлеността на Общността, и сладката царевица, произведена и продадена в Тайланд, се оказа, че по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба на сладката царевица, произведена в Тайланд и продадена за износ за Общността. Следователно, условно се смятат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от Основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Определяне на извадка
(16)
Както бе посочено в съображение 5 по-горе, в известието за откриване бе предвидено определяне на извадка за производители износители в Тайланд. Общо 20 дружества отговориха на въпросника за определяне на извадка в рамките на срока и предоставиха исканата информация. Едно от тези дружества обаче нито произвежда, нито изнася разглеждания продукт, тъй като е търговец на вътрешния пазар, а не производител износител и следователно не можеше да бъде разглеждано при съставяне на извадката. Освен това три дружества не изнасяха разглеждания продукт за Общността през ПР. Общо 16 дружества бяха сметнати за съдействащи страни.
(17)
Извадката на износители бе подбрана в съответствие с член 17, параграф 1 от Основния регламент въз основа на най-големия представителен обем на износ от Тайланд за Общността, за които бе логично да бъдат разследвани в рамките наличното време.
(18)
В съответствие с член 17, параграф 2 от Основния регламент Комисията се консултира с тайландските органи и с износителите относно намерението си да подбере извадка от четири дружества, които представляват 52 % от тайландския износ на разглеждания продукт за Общността. Тайландските органи и някои износители възразиха срещу избраната извадка и поискаха да се включат повече дружества. Комисията обаче сметна, че за да се постигне възможно най-голяма представителност на извадката, като се вземат предвид сроковете на разследването, че е уместно да се включат само тези четири дружества в извадката, тъй като: i) това позволява да се обхване по-голям обем износ; и ii) бе възможно да се разследват тези четири дружества в наличното време.
2. Индивидуално проучване
(19)
Искания за определяне на индивидуален дъмпингов марж бяха представени от дружествата, които не бяха подбрани в извадката. Обаче, с оглед на големия брой искания и големия брой дружества, подбрани в извадката, бе сметнато, че такива индивидуални проучвания биха били прекалено тежки по смисъла на член 17, параграф 3 от Основния регламент и биха попречили на навременното завършване на разследването. Исканията за определяне на индивидуални маржове следователно бяха отхвърлени.
(20)
Едно от дружествата, които не са включени в извадката, което бе поискало индивидуален марж, оспори решението да не се предостави индивидуално проучване. То твърдеше, че дружествата, включени в извадката, не са представителни, като се вземе предвид, че малките дружества не са били включени в извадката и освен това извадката не е отразила географското разпределение на дружествата в Тайланд. Това дружество дори предаде попълнен въпросник в рамките на крайния срок, посочен в известието за откриване. Както е определено в съображение 18 по-горе, извадката бе сметната за представителна на базата на обемите на износ. В това отношение следва да се отбележи, че основният критерий, който бе приложен, когато се избираше извадката в това разследване, бе свързан с обема (т.е. обем на износ за Общността за производители износители), а не толкова базиран на алтернативния критерий в член 17, параграф 1 от Основния регламент, т.е. използване на извадка, която е статистически валидна на базата на налична информация към момента на подбор. Освен това, както е указано в съображение 18, не бе възможно да се разследват повече дружества, тъй като това би направило прекалено тежко разследването и би попречило на навременното завършване на разследването. При тези обстоятелства искането на дружеството за индивидуално проучване бе отхвърлено.
3. Нормална стойност
(21)
За определяне на нормална стойност Комисията установи първо за всеки от производителите износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на подобния продукт са представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от Основния регламент продажбите на вътрешния пазар на подобния продукт бяха намерени за представителни само за едно от дружествата, включени в извадката, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар на това дружество надхвърля 5 % от общите му продажби за износ за Общността.
(22)
Комисията определи след това за това дружество видовете на подобния продукт, продадени на вътрешния пазар, които бяха идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ за Общността. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни по смисъла на член 2, параграф 2 от Основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид бяха сметнати за достатъчно представителни, когато общият обем на продажби на вътрешния пазар на този вид през ПР представляваше 5 % или повече от общия обем на продажби на сравним вид, изнасян за Общността.
(23)
Комисията след това проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид от разглеждания продукт, продаден на вътрешния пазар в представителни количества, могат да се смятат за извършени в обичайния ход на търговия съгласно член 2, параграф 4 от Основния регламент. Това бе направено, като се установи съотношението на печеливши продажби на вътрешния пазар спрямо независими потребители за всеки вид изнасян продукт.
(24)
За онези видове продукти, при които повече от 80 % по обем на продажби на вътрешния пазар са продадени на нетна продажна цена, равна или над изчислените производствени разходи, и за които среднопретеглената продажна цена е била равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност по видове продукти бе изчислена като претеглената средна стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на въпросния вид, независимо от това дали тези продажби са били печеливши или не.
(25)
За онези видове продукти, при които поне 10 %, но не повече от 80 % по обем на продажби на вътрешния пазар не са били под производствените разходи, нормалната стойност по вид продукт бе изчислена като претеглена средна стойност на продажните цени на вътрешния пазар, за които бе намерено, че са само равни или над производствените разходи на разглеждания вид.
(26)
За онези видове продукти, при които по-малко от 10 % по обем на продажби на вътрешния пазар не са били под производствените разходи, се сметна, че разглежданият вид продукт не е бил продаден в обичайния ход на търговия.
(27)
За продажби на видове продукти, които не са извършени в обичайния ход на търговия, както и за онези видове продукти, които не са продадени в представителни количества на вътрешния пазар, нормална стойност следваше да бъде съставена. За това дружество нормална стойност бе съставена по отношение на около 80 % от обема на продажби за Общността.
(28)
За тези видове продукти, упоменати в съображение 27, нормалната стойност бе съставена съгласно член 2, параграф 3 от Основния регламент, като към производствените разходи на всеки вид продукт, изнасян за Общността, се добави разумна сума за продажбени, общи и административни разходи (ПОиА) и за печалба. Съгласно заглавието на член 2, параграф 6 от Основния регламент размерът на ПОиА бе установен въз основа на направените разходи за ПОиА и на печалбата, реализирана от дружеството за продажби на вътрешния пазар на подобния продукт в обичайния ход на търговия.
(29)
За другите трима производители износители, включени в извадката, нормална стойност трябваше да се състави съгласно член 2, параграф 3 от Основния регламент, тъй като никой от тях нямаше представителни продажби на вътрешния пазар. За всички тези производители износители нормална стойност бе съставена посредством добавяне на разходите за производство на всеки вид, изнасян за Общността, коригирана при необходимост, както е обяснено по-долу в съображение 32, с разумна сума за продажбени, общи и административни разходи (ПОиА) и печалба. Разходите за ПОиА и печалбата не можаха да бъдат установени на базата на член 2, параграф 6, буква а) от Основния регламент, тъй като само едно дружество имаше представителни продажби на вътрешния пазар.
(30)
За две дружества разходите за ПОиА и печалбата бяха определени в съответствие с член 2, параграф 6, буква б), тъй като тези износители имаха представителни продажби, в обичайния ход на търговия, от същата обща категория продукти (т.е. други консервирани продукти, включително консервирани плодове и консервирани малки царевички).
(31)
За останалото дружество разходите за ПОиА и печалбата бяха определени в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от Основния регламент въз основа на претеглената средна стойност на направените разходи за ПОиА и реализираната печалба при продажби на същата обща категория продукти на двете дружества при продажби на вътрешния пазар на тези продукти в обичайния ход на търговия.
(32)
Където бе необходимо разходите за производство и отчетените разходи за ПОиА бяха коригирани, преди да бъдат използвани в обичайния ход на търговия и при съставяне на нормални стойности.
4. Износна цена
(33)
Всички продажби на разглежданите производители износители бяха осъществени пряко за несвързани потребители в Общността. За тези продажби износната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от Основния регламент въз основа на действително платените или платими цени от тези независими потребители в Общността.
(34)
Един износител закупи значителна част от разглеждания продукт, продаден за Общността. Беше претендирано, че тези покупки следва да се смятат като част от система за събиране на такси, създадена от дружеството. Закупените готови стоки бяха обаче произведени всъщност изцяло от други, независими производители на разглеждания продукт. Съобразно с това при определяне на дъмпинговия му марж бяха взети предвид само продажби на собственото производство на дружеството за Общността.
5. Сравнение
(35)
Сравнението между нормална стойност и износна цена бе направено на база франко завода. За да се гарантира честно сравнение, бяха взети предвид, в съответствие с член 2, параграф 10 от Основния регламент, различията във факторите, които влияят върху сравнимостта на цената. Бяха предоставени отчисления за разлики в транспортните разходи, океански превоз и застрахователни разходи, разходите за обработка, за товарене и допълнителни разходи, комисиони, разходи за кредит и банкови такси, свързани с обръщане на валута, когато бяха приложими и оправдани, и надлежно коригирани при необходимост.
(36)
Двата производителя износителя, посочени в съображение 30 по-горе, предявиха искане за корекция за разликите в нивото на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г), i) и ii) или, алтернативно, член 2, параграф 10, буква к) от Основния регламент. Тези производители износители претендираха, че цените на продуктите, продавани под собствена марка, са различни от продуктите, продавани под марка на търговци на дребно. При положение че износът за Общността е бил само на продукти, продавани под марка на търговци на дребно, докато продажбите на вътрешния пазар на общата категория продукти включват както продукти под собствена марка, така и продукти под марка на търговци на дребно, следователно бе направена корекция съгласно член 2, параграф 10, буква г) от Основния регламент. Нивото на корекцията бе преценено на база на взаимоотношението на маржовете на печалба, получени от промишлеността на Общността за продуктите им под собствена марка и за всички продукти.
6. Дъмпингов марж
(37)
За производителите износители, включени в извадката, бяха установени индивидуални дъмпингови маржове на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената износна цена, в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от Основния регламент.
(38)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цена CIF на границата на Общността, с неплатено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Karn Corn
4.3 %
Malee Sampran
17,5 %
River Kwai
15,0 %
Sun Sweet
11,2 %
(39)
За съдействащите дружества, които не бяха подбрани в извадката, дъмпинговият марж бе установен на базата на среднопретегления дъмпингов марж на подбраните в извадката дружества съгласно член 9, параграф 6 от Основния регламент. Този среднопретеглен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Общността, с неплатено мито, е 13,2 %.
(40)
За онези производители износители, които не съдействаха, дъмпинговият марж бе установен на базата на налични факти в съответствие с член 18 от Основния регламент. За тази цел първо бе установено нивото на съдействие. Сравнение между данните от Евростат относно вноса с произход от Тайланд и отговорите на въпросника за определяне на извадка показа, че нивото на съдействие бе високо (повече от 92 %). Следователно и тъй като няма указания, че неоказалите съдействие дружества правят дъмпинг на по-ниско ниво, бе сметнато за уместно дъмпинговият марж за останалите дружества, които не съдействаха в разследването, да се определи на нивото на най-високия установен дъмпингов марж за дружествата, включени в извадката. Този подход е в съответствие с постоянната практика на институциите на Общността и освен това бе сметнат за необходим, за да не се поощрява несъдействие. Следователно остатъчният дъмпингов марж бе изчислен на ставката от 17,5 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Общността и промишленост на Общността
(41)
В рамките на Общността подобният продукт се произвежда от 18 производители. Следователно се смята, че производството на тези 18 производители на Общността съставлява производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от Основния регламент.
(42)
От тези 18 производители общо шестима, членове на подалата жалба асоциация, заявиха интереса си да съдействат в процедурата в рамките на срока, определен в известието за откриване, и съдействаха както трябва на разследването. Бе установено, че тези шест производители представляват голяма част от общото производство на Общността на подобния продукт, в този случай около 70 %. Шестте съдействащи производителя съставляват следователно промишлеността на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от Основния регламент и са наричани по-долу „промишлеността на Общността“. Останалите 12 производители на Общността ще бъдат наричани по-долу „други производители на Общността“. Никой от тези 12 други производители на Общността не се противопостави на жалбата.
2. Потребление на Общността
(43)
Потреблението на Общността бе установено на базата на обемите на продажби на собственото производство на промишлеността на Общността, предназначено за пазара на Общността, данните за обемите на внос в пазара на Общността бяха получени от Евростат и, относно другите производители на Общността, от наличната информация от краткия въпросник, предназначен за определяне на извадка, или от жалбата.
(44)
През ПР пазарът на Общността за разглеждания продукт и за подобния продукт бе приблизително на същото ниво както през 2002 г., т.е. около 330 000 тона. Потреблението остана относително стабилно през целия разглеждан период, с изключение на 2004 г., когато то бе с 5 % по-високо, отколкото през 2002 и 2003 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Общо потребление на ЕО (тонове)
330 842
331 945
347 752
330 331
Индекс (2002 г. = 100)
100
100
105
100
Източник: Разследване, Евростат, жалба.
3. Внос от разглежданата страна
а) Обем
(45)
Обемът на внос на разглеждания продукт от разглежданата страна в Общността нарасна с 87 % от около 22 000 тона през 2002 г. до около 42 000 през ПР. Той нарасна с 58 % през 2003 г., с допълнителни 40 процентни пункта през 2004 г., преди да падне с 11 процентни пункта през ПР.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
22 465
35 483
44 435
41 973
Индекс (2002 г. = 100)
100
158
198
187
Пазарен дял на вноса от Тайланд
6,8 %
10,7 %
12,8 %
12,7 %
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
797
720
690
691
Индекс (2002 г. = 100)
100
90
87
87
Източник: Евростат
б) Пазарен дял
(46)
Пазарният дял, държан от износители в разглежданата страна, нарасна с около 6 процентни пункта през разглеждания период, от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през ПР. По-точно тайландските износители спечелиха почти 4 процентни пункта през 2003 г., допълнителни 2 процентни пункта през 2004 г. и на практика се задържаха на това ниво през ПР.
в) Цени
i) Развитие на цените
(47)
Между 2002 г. и ПР средната цена на внос на разглеждания продукт с произход от разглежданата страна намаля с 13 %. По-конкретно цените намаляха с 10 % през 2003 г. и с допълнителни 3 % през 2004 г., преди да се стабилизират на тази цена (т.е. около 690 EUR/тон) през ПР.
ii) Подбиване на цените
(48)
Сравнение на цената за подобни видове продукти бе направено между продажните цени на производителите износители и на промишлеността на Общността в Общността. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Общността, нето от всички отстъпки и данъци, бяха сравнени с CIF цените на границата на Общността на производители износители на разглежданата страна, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо освобождаване. Сравнението показа, че през ПР разглежданият продукт с произход от разглежданата страна, продаден в Общността, е подбил цените на промишлеността на Общността с между 2 и 10 %, в зависимост от разглеждания производител износител, с изключение на два производителя износителя, включени в извадката, за които не бе установено подбиване. Бе установено обаче, на база вид по вид, че в някои случаи цените, предлагани от разглежданите производители износители, бяха значително по-ниски от средните маржове на подбиване по-горе.
4. Ситуация на промишлеността на Общността
(49)
Съгласно член 3, параграф 5 от Основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и индекси, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Общността.
(50)
Този пазар се характеризира, inter alia, със съществуването на два канала за продажби, т.е. продажби под собствена марка на производителя и продажби под марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществени посредством първия канал, пораждат обикновено по-високи продажни разходи, предназначени предимно за търгуване и реклама, и освен това управляват по-високите продажни цени.
(51)
Разследването доказа, че целият внос от съдействащите тайландски износители спада към канала на продажба под марка на търговец на дребно. Бе сметнато за уместно при анализа на вредите да се прави разлика между продажбите на промишлеността на Общността под собствената ѝ марка и под марката на търговец на дребно, когато това е значимо, тъй като конкуренцията от дъмпингов внос се сблъсква на първо място с подобните продукти на промишлеността на Общността, продавани под марката на търговец на дребно. Тази разлика бе направена по-специално за определянето на обемите на продажби, продажните цени и рентабилността. Обаче, с оглед на по-голяма пълнота, общите (включително под собствена марка и под марка на търговец на дребно)продажби също се показват и коментират. През ПР продажбите на промишлеността на Общността под марката на търговец на дребно представляваха около 63 % от общите продажби на промишлеността на Общността (собствена марка и марка на търговец на дребно).
а) Производство
(52)
От ниво от около 257 000 тона през 2002 г. производството на промишлеността на Общността намалява почти постоянно през разглеждания период. През ПР бе с 16 % по-ниско, отколкото през 2002 г. По-точно намаля с 6 % през 2003 г., увеличи се леко с 3 процентни пункта през 2004 г., преди отново рязко да намалее с 13 процентни пункта през ПР.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Производство (тонове)
257 281
242 341
249 350
216 129
Индекс (2002 г. = 100)
100
94
97
84
Източник: Разследване.
б) Капацитет и коефициенти на използване на капацитета
(53)
Производственият капацитет бе около 276 000 тона през 2002 г. и около 293 000 през ПР. По-конкретно, производственият капацитет първо се увеличи с 9 % през 2003 г., преди да намалее с 3 процентни пункта през 2004 г. Остана на това ниво през ПР. Между 2002 г. и ПР нарасна с 6 %. Увеличението през 2003 г. се дължеше основно на увеличение в капацитета на един отделен производител, предназначен да снабдява пазарите на страни, които не са членки на ЕС. Това увеличение бе донякъде компенсирано през 2004 г. чрез закриване, извършено от други производители на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Производствен капацитет (тонове)
276 360
300 869
293 424
293 424
Индекс (2002 г. = 100)
100
109
106
106
Използване на капацитета
93 %
81 %
85 %
74 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
87
91
79
Източник: Разследване.
(54)
Използването на капацитета бе 93 % през 2002 г. Намаля до 81 % през 2003 г., увеличи се отново до 85 % през 2004 г., преди значително да намалее до 74 % през ПР. Това отразява намаляващото производство и обемите на продажба, както е описано в съображения 52, 56 и 57.
в) Запаси
(55)
В края на периода нивото на запасите на промишлеността на Общността се увеличи с 2 % през 2003 г., с допълнителни 10 процентни пункта през 2004 г., преди да намалее с 14 процентни пункта през ПР. През ПР запасите на промишлеността на Общността се задържаха на около 170 000 тона. Общо, нивото на запасите през ПР бе много близо до това от 2002 г. Следва обаче да се отбележи, че нивото на запаси не е значим показател на вреда за тази конкретна промишленост, тъй като се прави в резултат на поръчка. Високото ниво на запаси в края на всяка година (около 75 % от годишния производствен обем) се свързва с факта, че реколтата и консервирането завършват обикновено през октомври всяка година. Следователно запасите са стоки, които очакват експедиране през периода ноември - юли.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Запаси в края на периода (тонове)
173 653
177 124
194 576
169 693
Индекс (2002 г. = 100)
100
102
112
98
Източник: Разследване.
г) Обем на продажби
(56)
Обемът на продажбите от промишлеността на Общността на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба под марката на търговец на дребно на пазара на Общността на несвързани потребители, се увеличи първо с 4 % през 2003 г., намаля с 11 процентни пункта през 2004 г. и остана на същото ниво през ПР. Между 2002 г. и ПР тези продажби намаляха с около 7 %, като започнаха от ниво от около 125 000 тона през 2002 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Обем на продажбите на ЕО (марка на търговец на дребно) за несвързани потребители (тонове)
124 878
130 145
116 703
116 452
Индекс (2002 г. = 100)
100
104
93
93
Обем на продажбите на ЕО (собствена марка и марка на търговец на дребно) за несвързани потребители (тонове)
193 657
198 147
189 090
184 645
Индекс (2002 г. = 100)
100
102
98
95
Източник: Разследване.
(57)
Общо (и собствена марка, и марка на търговец на дребно) обемите на продажби на промишлеността на Общността на нейно собствено производство на пазара на Общността за несвързани потребители следваха повече или по-малко подобен модел, макар и по-слабо изразен. От начално ниво от около 194 000 тона през 2002 г., първо се увеличиха с 2 % през 2003 г., намаляха с 4 процентни пункта през 2004 г. и намаляха с още 3 процентни пункта през ПР. Между 2002 г. и ПР тези продажби намаляха с около 5 %.
д) Пазарен дял
(58)
Пазарният дял, държан от промишлеността на Общността, нарасна от 58,5 % през 2002 г. на 59,7 % през 2003 г., преди да намалее внезапно на 54,4 % през 2004 г. През ПР той до известна степен се възстанови до 55,9 %. През разглеждания период промишлеността на Общността загуби 2,6 процентни пункта от пазарния дял.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Пазарен дял на промишлеността на Общността (собствена марка и марка на търговец на дребно)
58,5 %
59,7 %
54,4 %
55,9 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
102
93
95
Източник: Разследване.
е) Растеж
(59)
Между 2002 г. и ПР, когато потреблението на Общността остана стабилно, обемът на продажбите, предназначени за марка на търговец на дребно на промишлеността на Общността на пазара на Общността, намаля с около 7 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Общността под собствена марка и под марка на търговец на дребно на пазара на Общността намаля с около 5 %. Между 2002 г. и ПР промишлеността на Общността загуби около 2,6 процентни пункта от пазарния дял, докато дъмпинговия внос нарасна с около 6 процентни пункта от пазарния дял, което отговаря на увеличение от около 20 000 тона, продадени на пазара на Общността. По този начин се заключава, че промишлеността на Общността не може да се ползва от никакъв растеж.
ж) Заетост
(60)
Нивото на заетост на промишлеността на Общността първо се увеличи с 9 % между 2002 и 2003 г., намаля с 11 процентни пункта през 2004 г. и намаля още с нови 4 процентни пункта през ПР. Общо, заетостта на промишлеността на Общността намаля с 6 % между 2002 г. и ПР, т.е. от около 1 520 души на 1 420 души. Изправена пред спада в обема на продажбите, както се вижда съгласно съображения 56 и 57 по-горе, промишлеността на Общността нямаше друга възможност освен да уволни част от работната сила, за да остане конкурентоспособна.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Заетост (лица)
1 518
1 649
1 482
1 420
Индекс (2002 г. = 100)
100
109
98
94
Източник: Разследване.
з) Производителност
(61)
Производителността на работната сила на промишлеността на Общността, измерена като продукция (тонове) на заето лице на година, като се започва от ниво от 169 тона на служител, първо намаля с 13 % през 2003 г., след това се увеличи с 12 процентни пункта през 2004 г. и тогава намаля окончателно с 9 процентни пункта през ПР. Това развитие отразява факта, че спадът в производството бе по-рязък, отколкото този на работната сила.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Производителност (тонове на служител)
169
147
168
152
Индекс (2002 г. = 100)
100
87
99
90
Източник: Разследване.
и) Заплати
(62)
Между 2002 г. и ПР средната заплата на служител се увеличи с 19 %. По-точно се увеличи с 4 % през 2003 г., с допълнителни 9 проценти пункта през 2004 г. и накрая с 6 проценти пункта през ПР. Увеличението за 2004 г. и ПР изглежда по-бързо от средната стойност. Това се дължи на следното. Данните на два от най-големите съдействащи производители бяха засегнати от излизане от национална схема, насочена към субсидиране на вноски за социална сигурност. Като последствие разходите за социална сигурност бяха изкуствено намалени през 2002 г. и през 2003 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Годишен разход за труд на служител (EUR)
22 283
23 141
25 152
26 585
Индекс (2002 г. = 100)
100
104
113
119
Източник: Разследване.
й) Фактори, които влияят на продажните цени
(63)
Цените за единица продукт за продажби на промишлеността на Общността на продукти под марката на търговец на дребно на несвързани потребители намаляваха почти постоянно през целия разглеждан период. От ниво от около 1 050 EUR/тон през 2002 г. те намаляха с 4 % през 2003 г., с допълнителни 9 проценти пункта през 2004 г., преди леко да се повишат с 2 проценти пункта през ПР, когато достигнаха ниво от 928 EUR/тон. Общо намаляването бе 11 % между 2002 г. и ПР.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Цена на единица продукт на пазара на ЕО (марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 047
1 010
914
928
Индекс (2002 г. = 100)
100
96
87
89
Цена на единица продукт на пазара на ЕО (собствена марка или марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 151
1 126
1 060
1 064
Индекс (2002 г. = 100)
100
98
92
92
Източник: Разследване.
(64)
Общо (както под собствена марка, така и под марка на търговец на дребно) продажните цени на промишлеността на Общността на пазара на Общността за несвързани потребители следваше повече или по-малко подобен модел. От ниво от около 1 150 EUR/тон през 2002 г., първоначално намаляха с 2 % през 2003 г., намаляха с още 6 процентни пункта през 2004 г. и останаха приблизително на това ниво през ПР. На ниво от около 1 060 EUR/тон, тези продажни цени бяха с 8 % по-ниски от наблюдаваните през 2002 г.
(65)
Като се вземат предвид обемът и нивото на подбиване на цената на разглеждания внос, този внос със сигурност бе фактор, който влияе на цените.
к) Рентабилност и възвръщаемост на инвестиции
(66)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Общността на продукти, предназначени за продажба под марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетни продажби, намаля от 17 % през 2002 г. до около 11 % през 2003 г., до около 5 % през 2004 г. и до около 3 % през ПР.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Рентабилност на продажбите на ЕО за несвързани потребители (марка на търговец на дребно) (% от нетни продажби)
17,0 %
11,1 %
4,6 %
2,9 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
66
27
17
Рентабилност на продажбите на ЕО за несвързани потребители (собствена марка и марка на търговец на дребно) (% от нетни продажби)
21,4 %
17,3 %
13,6 %
10,7 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
81
64
50
Възвръщаемост на инвестиции (собствена марка и марка на търговец на дребно) (печалба в % от нетна балансова стойност на инвестиции)
59,8 %
43,2 %
32,3 %
25,1 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
72
54
42
Източник: Разследване.
(67)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Общността на продукти, предназначени за продажба под собствена марка и марка на търговец на дребно, също намаля от около 21 % през 2002 г. до около 17 % през 2003 г., до около 14 % през 2004 г. и до около 11 % по време на ПР. Така, намаляването е по-малко рязко, отколкото за продажби само под марка на търговец на дребно.
(68)
Възвръщаемостта на инвестиции (ROI), изразена като печалбата (за продажба под собствена марка и марка на търговец на дребно) в проценти от нетната балансова стойност на инвестиции, следваше общо взето тенденцията за рентабилност на последните. Намаля от ниво от около 60 % през 2002 г. до около 43 % през 2003 г., до около 32 % през 2004 г., преди накрая да достигне до ниво от около 25 % през ПР, така намаля с 58 процентни пункта през разглеждания период.
л) Паричен поток и възможност за набиране на капитал
(69)
Нетният паричен поток от оперативни дейности остана на около 46 милиона EUR през 2002 г. Намаля до около 32 милиона EUR. през 2003 г., до 17 милиона EUR, преди леко да се покачи до около 22 милиона EUR. през ПР. Никой от съдействащите производители на Общността не посочи, че е изпитал трудности за събиране на капитал.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Паричен поток (собствена марка и марка на търговец на дребно) (хиляди EUR)
46 113
31 750
17 057
22 051
Индекс (2002 г. = 100)
100
69
37
48
Източник: Разследване.
м) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на промишлеността на Общността в производството на подобния продукт намаляха с 55 % от 2002 до 2003 г., преди да се увеличат с 18 % през 2004 г. и с допълнителни 13 % през ПР. Общо, през разглеждания период инвестициите намаляха с 24 %. С изключение на един съдействащ производител на Общността, както е указано в съображение 53 по-горе, инвестициите на промишлеността на Общността бяха предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Нетни инвестиции (хиляди EUR)
12 956
5 864
8 101
9 858
Индекс (2002 г. = 100)
100
45
63
76
Източник: Разследване.
н) Размер на дъмпинговия марж
(71)
Като се вземат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от разглежданите страни, въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Общността не може да се смята за незначително.
о) Възстановяване от предишен дъмпинг
(72)
При липсата на всякаква информация относно съществуването на дъмпинг преди ситуацията, оценена при сегашната процедура, този фактор бе сметнат за неуместен.
5. Заключение относно вредата
(73)
Между 2002 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от разглежданата страна почти се удвои и неговият дял на пазара на Общността се увеличи с около 6 процентни пункта. Средните цени на дъмпингов внос бяха значително по-ниски от тези на промишлеността на Общността през разглеждания период. Освен това през ПР цените на вноса от разглежданата страна подбиваха значително тези на промишлеността на Общността. Действително, с изключение на двама съдействащи производители износители, сравняването на цените модел по модел доказа маржове на подбиване от 2 до 10 % през ПР.
(74)
Много малко показатели имаха положително развитие между 2002 г. и ПР. Производственият капацитет се увеличи с 6 процентни пункта и годишните разходи за труд се увеличиха с около 19 %. Обаче бе посочено в съображения 53 и 62 по-горе, че различни причини обясняват тези нетипични развития.
(75)
Обратно, през целия разглеждан период имаше доказателства за ясно влошаване на ситуацията в промишлеността на Общността. Повечето от показателите за вреда се развиха отрицателно между 2002 г. и ПР: производственият обем намаля с 16 %, използването на капацитета загуби 19 процентни пункта, обемът на продажбите на промишлеността на Общността на продукти под марка на търговец на дребно намаля със 7 %, обемът на продажбите на промишлеността на Общността както на продукти под собствена марка, така и под марка на търговец на дребно намаля с 5 %, промишлеността на Общността загуби 2,6 процентни пункта от пазарния дял, заетостта намаля с 6 %, продажната цена на промишлеността на Общността (независимо дали се отнася за марка на търговец на дребно или за всички марки) намаля с около 10 %, инвестициите паднаха с 24 %, рентабилността на продажбите на продукти под марка на търговец на дребно намаля от 17 % на около 3 %, докато рентабилността на продажби на продукти както под собствена марка, така и под марка на търговец на дребно падна от 21 % на около 11 % и възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток също намаляха.
(76)
В светлината на предходното се заключи предварително, че промишлеността на Общността е понесла материална вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от Основния регламент.
Е. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Увод
(77)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от Основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Общността до степен, която позволява да се класифицира като материална. Бяха проучвани също известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли същевременно да причинят вреда на промишлеността на Общността, за да се гарантира, че възможна вреда, причинена от тези други фактори, не се приписват на дъмпинговия внос.
2. Ефект на дъмпинговия внос
(78)
Значителното увеличение в обема на дъмпинговия внос с 87 % между 2002 г. и ПР и на съответния му дял на пазара на Общността, т.е. с около 6 процентни пункта, както и установеното подбиване (между 2 % и 10 % в зависимост от износителя, с изключение на двама производители износители, включени в извадката, за които не бе открито подбиване) съвпадна с влошаването на икономическата ситуация на промишлеността на Общността. Между 2002 г. и ПР производството намаля с 16 %, използването на капацитета загуби около 20 процентни пункта, обемът на продажбите на продукти под марка на търговец на дребно, който се конкурираше основно с дъмпингов внос, намаля със 7 %, Общността загуби 2,6 процентни пункта от пазарния дял, заетостта намаля с 6 %, продажната цена на единица продукт за продукти под марка на търговец на дребно намаля с 11 %, инвестициите намаляха с 24 %, рентабилността на продажбите намаля съществено и паричният поток намаля наполовина. Следователно условно се заключава, че дъмпинговият внос има значително отрицателно влияние върху ситуацията на промишлеността на Общността.
3. Ефект на други фактори
а) Резултати от износа на промишлеността на Общността
(79)
Няколко заинтересовани страни претендираха, че всяка вреда, понесена от промишлеността на Общността, се дължи на лошите ѝ резултати от износа.
(80)
Както може да се види от таблицата по-долу, обемът на продажбите за износ (както под собствена марка, така и под марка на търговец на дребно) се увеличи със 17 % през разглеждания период. Цената на единица продукт на тези продажби се увеличи със 7 % през разглеждания период, за да достигне до ниво над 1 000 EUR през ПР. Развитията по отношение на количества и цени явно контрастираха с отрицателните развития, описани в съображения 63, 64, 66 и 67 по-горе, относно продажбите на промишлеността на Общността на пазара на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Обем на продажбите за износ (под собствена марка и под марка на търговец на дребно) (тонове)
48 478
48 170
51 062
56 821
Индекс (2002 г. = 100)
100
99
105
117
Източник: Разследване.
(81)
В допълнение следва да се отбележи, че тенденцията на рентабилност, описана в съображения 66 и 67 по-горе, се отнася изключително за продажбите на промишлеността на Общността в Общността. Така тази рентабилност не се отнася за продажбите за износ. Следователно се смята, че износната дейност не може да е допринесла по никакъв начин за вредата, понесена от промишлеността на Общността.
б) Намаляване на потреблението на пазара на Общността
(82)
Няколко заинтересовани страни претендираха, че всяка вреда, понесена от промишлеността на Общността, се дължи на намаляването на потребление на пазара на Общността.
(83)
Както се вижда в съображение 44 по-горе, потреблението остана стабилно през разглеждания период. Следователно аргументът се отхвърля.
в) Увеличение на производствените разходи на промишлеността на Общността
(84)
Няколко заинтересовани страни претендираха, че всяка вреда, понесена от производството на Общността, е свързана с увеличението на производствените ѝ разходи и особено с повишението на разходите за основния капитал и разходите за труд.
(85)
Както е посочено в съображение 62 по-горе, разходите за единица труд се повишиха действително с 19 % през разглеждания период. Обяснението за това развитие е дадено в съображение 62 по-горе.
(86)
Както може да се види от таблицата по-долу, годишният размер на амортизация на дълготрайните материални активи на промишлеността на Общността, участваща пряко в производството на подобния продукт, намаля с около 10 % през разглеждания период. Общите разходи за единица производство се увеличиха само с 5 % през разглеждания период. Това увеличение изглежда умерено в светлината на следното. Важен елемент на разходите е консервната кутия, която представлява около 40 % от разходите за производство на производителите на Общността. Цената на консервната кутия се увеличи с около 15 % през разглеждан период. Стоманата обаче е международно котирана стока и както промишлеността на Общността, така и нейните тайландски конкуренти си набавят празните консервни кутии на подобни цени. Следователно е много вероятно тайландските производители да са били засегнати по подобен начин от това развитие, което е следвало да се прехвърли на продажните цени както на тайландските производители, така и на производителите на Общността, в отсъствието на дъмпинг и потискане на цени. Обаче, както е посочено в съображение 47 по-горе, тайландските производители износители не увеличиха съответно техните цени на продажби за износ, а дори ги намалиха с 13 % през разглеждания период. Следва допълнително да се отбележи, че разследването показа, че общият разход за износ плюс транспорт бе много близо до общия производствен разход на промишлеността на Общността. Следователно дъмпинговият внос не е вече по-ефикасен по отношение на разходите от промишлеността на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Амортизация на дълготрайните материални активи (000 EUR)
10 356
11 501
10 953
9 286
Индекс (2002 г. = 100)
100
111
106
90
Разходи за единица продукт на производство (EUR/тон)
904
930
916
950
Индекс (2002 г. = 100)
100
103
101
105
Източник: Разследване.
(87)
Рязкото влошаване на рентабилността, наблюдавано между 2002 г. и ПР, не може следователно да се припише на спадането на производствените разходи, а по-скоро на намаляването на продажните цени. Действително, продажните цени на промишлеността на Общността спаднаха с 11 % между 2002 г. и ПР като последица от спад на цените и потискане на цените, причинено от дъмпингов внос. Повишението в производствените разходи следователно изигра ограничена роля в вредата, понесена от промишлеността на Общността, ако има такава, и в степен, която не е достатъчна да наруши причинната връзка между дъмпинговия внос и материалната вреда, понесена от промишлеността на Общността.
г) Валутни колебания
(88)
Една заинтересована страна претендираше, че всяка вреда, понесена от промишлеността на Общността, се дължи на неблагоприятните вариации в обменния курс.
(89)
Припомня се, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обеми) е причинил материална вреда на промишлеността на Общността или дали тази материална вреда се дължи на други фактори. В това отношение член 3, параграф 6 от Основния регламент се отнася до доказване, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява вреда. Следователно засяга единствено разликата между нивата на цените и така няма изискване да се анализират факторите, които влияят върху нивото на тези цени.
(90)
На практика ефектът на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Общността се проучва основно с установяване на подбиване на цена, спад на цените и потискане на цените. За тази цел се сравняват дъмпинговите износни цени и продажните цени на промишлеността на Общността, а износните цени, използвани за изчисление на вредата, може понякога да изискват конвентиране в друга валута, за да има сравнима основа. Поради това използването на обменните курсове в този контекст гарантира само, че ценовата разлика се установява на сравнима основа. От това става явно, че обменният курс не може по принцип да бъде друг фактор на вредата.
(91)
Горното е в съответствие с формулировката на член 3, параграф 7 от Основния регламент, която се отнася за известни фактори, различни от дъмпингов внос. Действително, списъкът на другите известни фактори в настоящия член не може да прави позоваване на някой фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос. Накратко казано, ако износът е дъмпингов и дори ако се ползва от благоприятно развитие на обменни курсове, трудно е да се види как развитието на този обменен курс би могъл да бъде друг фактор, който причинява вреда.
(92)
Така анализът на факторите, които влияят върху нивото на цените на дъмпинговия внос, било то колебания в обменния курс или нещо друго, не може да бъде решаващ и такъв анализ би бил извън изискванията на Основния регламент. Следователно аргументът се отхвърля.
д) Внос от други трети страни
(93)
Вносът от трети страни, различни от Тайланд, намаля през разглеждания период с около 44 %, т.е. от около 23 000 тона през 2002 г. до около 13 000 тона през ПР. Съответният пазарен дял също намаля от около 7 % до около 3,8 %. Въз основа на данни от Евростат средните цени за внос от други трети страни бяха значително по-високи от цените от разглежданата страна и цените на промишлеността на Общността. Цените бяха около 1 100 EUR/тон през 2002 г. и се увеличиха с 2 % между 2002 г. и ПР. Никоя от третите страни, взета отделно, нямаше пазарен дял над 2 % през ПР и никоя от тях нямаше вносна цена през ПР, по-ниска от цените на разглежданата страна и цените на промишлеността на Общността. Накрая, не бяха представени доказателства, че някоя от третите страни е практикувала дъмпинг на подобния продукт на пазара на Общността.
(94)
Като се вземат предвид намаляването в обемите и пазарните дялове на третите страни по-горе и фактът, че средната им цена бе значително по-висока от тези на разглежданите страни и на промишлеността на Общността, се заключи, че вносът от другите трети страни не допринася за материалната вреда, понесена от промишлеността на Общността. Обратно, този внос е бил вероятно засегнат отрицателно от дъмпинговия внос.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Обем на вноса от останалата част на света (тонове)
22 698
15 764
19 683
12 643
Индекс (2002 г. = 100)
100
69
87
56
Пазарен дял на вноса от останалата част на света
6,9 %
4,7 %
5,7 %
3,8 %
Цена на вноса от останалата част на света (EUR/тон)
1 098
1 084
1 020
1 125
Индекс (2002 г. = 100)
100
99
93
102
Източник: Евростат.
е) Конкуренция от другите производители на Общността
(95)
Както е указано в съображение 42 по-горе, другите производители на Общността не съдействаха на разследването. Въз основа на информация, получена в хода на разследването, се преценява, че техният обем на продажби в Общността е около 92 000 през 2002 г., че е намалял с около 10 % през 2003 г., увеличил се е с 13 процентни пункта през 2004 г. и накрая е намалял с 4 процентни пункта през ПР, за да достигне ниво много близо до това от 2002 г. По същия начин, съответният пазарен дял бе през ПР много близо до нивото си от 2002 г., т.е. точно под 28 %. Следователно другите производители не спечелиха никакъв обем на продажби и пазарен дял за сметка на промишлеността на Общността. Нямаше налична информация относно цените на тези други производители на Общността.
(96)
Като се вземе предвид горното и като се вземе предвид липсата на информация за противното, условно се заключава, че другите производители на Общността не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Обем на продажби на ЕО на другите производители на Общността (тонове)
92 022
82 552
94 544
91 070
Индекс (2002 г. = 100)
100
90
103
99
Пазарен дял на другите производители на Общността
27,8 %
24,9 %
27,2 %
27,6 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
89
98
99
Източник: Разследване, жалба.
4. Заключение относно причинната връзка
(97)
В заключение, анализът по-горе доказа, че има значително нарастване в обема и пазарния дял на вноса с произход от Тайланд между 2002 г. и ПР, заедно със значително намаляване в продажните им цени и високо ниво на подбиване на цените през ПР. Това увеличение на пазарния дял на евтиния внос от Тайланд съвпадна с намаляване в пазарния дял на промишлеността на Общността и в продажната цена на единица продукт и със спад в рентабилността, във възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток от оперативни дейности.
(98)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са причинили вреда на промишлеността на Общността, разкри, че никой от тях не би могъл да има съществено отрицателно въздействие.
(99)
Въз основа на анализа по-горе, който различи правилно и раздели ефектите на всички известни фактори върху ситуацията на промишлеността на Общността от вредните ефекти на дъмпинговия внос, следователно се заключава условно, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил материална вреда на промишлеността на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от Основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(100)
Комисията проучи дали въпреки заключенията за дъмпинг, вреда и причинна връзка съществуват непреодолими причини, които да доведат до заключението, че не е в интерес на Общността да приема мерки в този отделен случай. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от Основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките върху всички участващи страни, както и вероятните последици, ако не бъдат взети мерки.
1. Интерес на промишлеността на Общността
(101)
Както е указано в съображение 42 по-горе, промишлеността на Общността е съставена от шест дружества. Наема около 1 400 души, пряко участващи в производството, продажбите и управлението на подобния продукт. Ако бъдат наложени мерки, се очаква обемите на продажбите и съответният пазарен дял на промишлеността на Общността на пазара на Общността да нараснат и промишлеността на Общността по този начин да се ползва също от икономии поради по-голямо количество на производство. Смята се, че промишлеността на Общността ще използва облекчението в потискането на цените, наложено с дъмпинговия внос, за да повиши умерено продажните си цени, като взема предвид по-специално, че предложените мерки ще елиминират подбиването, установено по време на ПР. Общо взето, тези очаквани положителни развития ще позволят на промишлеността на Общността да подобри финансовата си ситуация.
(102)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, съществува вероятност да продължи отрицателната тенденция за промишлеността на Общността. Промишлеността на Общността ще продължи вероятно да губи пазарен дял и да изпита влошаване на своята рентабилност. Това по всяка вероятност ще доведе до съкращения в производството и инвестициите, допълнително затваряне на някои производствени съоръжения и допълнително съкращаване на работни места в Общността.
(103)
В заключение, налагането на антидъмпингови мерки би позволило на производството на Общността да се възстанови от ефектите на установения дъмпинг, който причинява вреда.
2. Интереси на други производители на Общността
(104)
При липсата на съдействие от тези производители и по този начин на точни данни относно тяхната дейност, Комисията може само да прецени от жалбата и от върнатите кратки въпросници, предназначени за определяне на извадка, че за приблизителен производствен обем от около100 000 тона през ПР, другите производители са наели работна сила от приблизително 640 лица. Ако се наложат антидъмпингови мерки, същият вид положителни развития по отношение на обем на продажбите, цени и очаквана рентабилност, както е описано в съображение 101 по-горе за промишлеността на Общността, могат да се очакват и за другите производители на Общността.
(105)
В заключение, другите производители на Общността определено биха се ползвали от налагането на антидъмпингови мерки.
3. Интерес на несвързани вносители в Общността
(106)
Първо се отбелязва, че една асоциация, която представлява интересите на германски вносители, изрази противопоставянето си на някакви възможни антидъмпингови мерки, без да подкрепи допълнително гледната си точка.
(107)
Както е указано в съображение 9 по-горе, само едно дружество вносител съдействаше правилно при разследването. През ПР това дружество внасяше около 4 % от общия обем на внос на Общността на разглеждания продукт с произход от Тайланд. Тази съдействаща страна не изрази ясно позицията си по отношение на жалбата, подадена от жалбоподателя. Дейността на препродажба на разглеждания продукт с произход от Тайланд представлява незначителна част (по-малко от 1 %) от общия оборот на дружеството. По отношение на работна сила, по-малко от един човек може да бъде разпределен за дейност по търговия и препродажба на разглеждания продукт.
(108)
Като се вземат предвид: i) ниската степен на съдействие, ii) неопределената позиция на този несвързан вносител в настоящата процедура, и iii) незначителният дял от неговия оборот и от работната му сила, засегнати от дейността по препродажба на разглеждания продукт в Общността, се заключава условно, че налагането на антидъмпингови мерки едва ли ще има значителен ефект, по принцип, върху ситуацията на несвързани вносители в Общността.
4. Интерес на търговците на дребно и на потребителите
(109)
Като се взе предвид спецификата на пазара, засегнат от това разследване, бе потърсено съдействие от търговци на дребно и от асоциации на потребители. Много малко съдействие бе получено обаче. Само един търговец на дребно предложи съдействие. Той не изрази позицията си относно жалбата, подадена от жалбоподателя. През ПР обемът му на препродажба на разглеждания продукт с произход от Тайланд представляваше по-малко от 2 % от общия обем на внос на Общността на разглеждания продукт с произход от разглежданата страна. Оборотът, генериран от препродажбата на разглеждания продукт, бе незначителен, а именно по-малко от 0,01 % от общия оборот на този търговец на дребно. Същото остава вярно, ако се разглеждат не само препродажбите на разглеждания продукт, но също и препродажбите на подобния продукт като процент от оборота на дружеството. Въз основа на относителни обороти броят на работните места на съдействащия търговец на дребно, които могат да се разпределят към разглеждания продукт, бе преценен на около пет през ПР.
(110)
На ниво потребители ценовият ефект би бил вероятно, както следва: тайландските износни цени CIF границата на Общността биха подлежали на среднопретеглено антидъмпингово мито от около 10 %, в допълнение на конвенционалното мито (включително специален селскостопански елемент) от около 16 %. Между CIF нивото на доставка и крайната потребителска цена следва също да се добавят различни разходи, включително, inter alia, разходите за доставка и надбавката на вносителите, и разходите за доставка и надбавката на търговците на дребно, което ще разреди въздействието на предложените мерки в крайната цена на дребно.
(111)
С оглед на свободните производствени капацитети и конкурентната ситуация, се очаква промишлеността на Общността да се ползва главно от някакви антидъмпингови мерки посредством увеличение в обема на продажби. На тази база и като се вземе предвид слабото значение на потреблението на сладка царевица в кошницата на средния потребител, всяко въздействие от налагането на антидъмпингово мито върху финансовата ситуация на средния потребител е вероятно да е незначително.
(112)
В светлината на горното и като се вземе предвид общата ниска степен на съдействие, се смята следователно, че ситуацията на търговците на дребно и на потребителите в Общността едва ли ще бъде засегната съществено от предложените мерки.
5. Намаляване на конкуренцията на пазара на Общността и риск от недостиг на доставки
(113)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че всякакви антидъмпингови мерки биха намалили конкуренцията на пазара на Общността, който, както се твърди, вече се характеризира с олигополна ситуация на доставки поради доминирането на пазара на два френски производителя. Освен това бе изтъкнато, че изключването на тайландските производители от Общността би довело до недостиг на доставки за търговци на дребно и потребители.
(114)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът в Общността за внос, върху който са наложени мерките, а да се елиминира въздействието на изкривените пазарни условия, които възникват от присъствието на дъмпингов внос.
(115)
Въпреки че е възможно, след налагане на мерки, обемът на продажби и пазарният дял на разглеждания внос да намалее, вносът от други трети страни ще е все още важен алтернативен източник на доставки. В допълнение, връщането към нормални пазарни условия следва да направи пазара на Общността по-привлекателен за тези други източници на доставки.
(116)
През ПР промишлеността на Общността държеше пазарен дял от около 60 %, други производители на Общността държаха пазарен дял от около 28 %, дъмпинговият внос от Тайланд - около 13 %, и вносът от останалата част на света държеше пазарен дял от около 4 %. Както е указано в съображение 41 по-горе, съществуват общо 18 известни производители на подобния продукт, които работят в Общността. В допълнение, както е показано в съображение 54 по-горе, промишлеността на Общността работеше през ПР много под пълния си капацитет. Други производители на Общността също са имали вероятно свободни капацитети. Следователно е напълно възможно да се увеличат значително производствените обеми в Общността, преди да се достигне до някакво ограничение на капацитета.
(117)
Като се вземат предвид съображенията по-горе, горните пазарни дялове и горният брой независими доставчици на разглеждания продукт и на подобния продукт, горните претенции относно въпросите на конкуренцията и недостига на доставки се отхвърлят.
6. Заключение относно интереса на Общността
(118)
В заключение, очаква се промишлеността на Общността, както и други производители на Общността да се ползват от налагането на мерки, като възстановят загубените продажби и пазарни дялове и подобрят своята рентабилност. Въпреки че могат да се получат някои отрицателни ефекти под формата на ограничено увеличение на цените за крайните потребители, размерът им се надвишава от очаквания изгоден резултат за промишлеността на Общността. В светлината на горното се заключава условно, че не съществуват непреодолими основания да не се налагат временни мерки в настоящия случай и че прилагането на тези мерки би било в интерес на Общността.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(119)
С оглед на достигнатите заключения по отношение на дъмпинг, вреда, причинна връзка и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки, за да се предотврати по-нататъшна вреда на промишлеността на Общността от дъмпинговия внос.
1. Ниво на елиминиране на вредата
(120)
Нивото на временните антидъмпингови мерки следва да е достатъчно, за да се елиминира вредата за промишлеността на Общността, причинена от дъмпинговия внос, без да се превишават установените дъмпингови маржове. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на ефектите на дъмпинга, който нанася вреда, бе сметнато, че всякакви мерки следва да позволят на промишлеността на Общността да получи печалба преди данъчно облагане, каквато е логично да се постигне при нормалните условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(121)
Въз основа на наличната информация бе установено предварително, че нормата на печалба от 14 % от оборота може да се смята за уместно ниво, което се очаква промишлеността на Общността да получи при липса на дъмпинг, който нанася вреда. Както се вижда в съображение 67 по-горе, през 2002 г., когато обемът на дъмпингов внос от Тайланд е бил най-малък, промишлеността на Общността е достигнала печалба от 21,4 % за продажбите си на продукти под собствена марка и под марката на търговец на дребно. Обаче, както е указано в съображение 51 по-горе, дъмпинговият внос от Тайланд е осъществен изключително в рамките на канала на продукти под марка на търговец на дребно. Следователно бе сметнато за уместно да се коригира горната рентабилност от 21,4 %, за да се отрази тази разлика в разнообразието при етикетиране, използвано от промишлеността на Общността спрямо вноса от Тайланд. Това доведе до печалба от 14 % при липсата на дъмпингов внос.
(122)
Необходимото повишение на цената бе определено след това на базата на сравнение, по вид продукт, на средната претеглената цена за внос, както е установена за изчисленията на подбиване на цените, с цената, която не причинява вреда, на подобния продукт, продаден от промишлеността на Общността на пазара на Общността. Цената, която не причинява вреди, бе получена посредством корекция на продажната цена на промишлеността на Общността, за да се отрази споменатият по-горе марж на печалба. Всяка разлика, получена от това сравнение, бе изразена след това като процент от общата CIF стойност на внос.
(123)
Споменатото по-горе сравнение на цените показа следните маржове на вреда:
Karn Corn
31,3 %
Malee Sampran
12,8 %
River Kwai
12,8 %
Sun Sweet
18,6 %
Съдействащи износители, които не са включени в извадката
17,7 %
Всички други дружества
31,3 %
(124)
За две дружества (Malee Sampran и River Kwai) нивото на елиминиране на вредата бе по-ниско от установения дъмпингов марж и временните мерки следва следователно да се основават на първото. Тъй като нивото на елиминиране на вредата бе по-високо от дъмпинговия марж, установен за другите две дружества, временните мерки следва да се основават на последното.
2. Временни мерки
(125)
Предвид предходното, и съгласно член 7, параграф 2 от Основния регламент се счита, че временно антидъмпингово мито следва да се наложи на нивото на най-ниските установени дъмпингови маржове и маржове на вреда в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(126)
Нивото на съдействие бе много високо, следователно се сметна за уместно да се определи мито за останалите дружества, които не съдействаха в разследването, на нивото на най-високото мито, което ще бъде наложено на дружествата, съдействали в разследването. Следователно остатъчното мито бе определено на ставка от 13,2 %.
(127)
Следователно временните антидъмпингови мита следва да са, както следва:
Износители, включени в извадката
Предложено антидъмпингово мито
Karn Corn
4,3 %
Malee Sampran
12,8 %
River Kwai
12,8 %
Sun Sweet
11,2 %
Съдействащи износители, които не са включени в извадката
13,2 %
Всички други дружества
13,2 %
(128)
Отделните антидъмпингови митни ставки за дружествата, уточнени в настоящия регламент, бяха установени въз основа на заключенията на сегашното разследване. Следователно те отразяват установената ситуация по време на това разследване, по отношение на тези дружества. Така тези митни ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Тайланд и произведени от тези дружества и, в резултат, от упоменатите специфични правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е специфично упоменато в оперативната част на настоящия регламент с името и адреса си, включително субекти, свързани с тези специфично упоменати, не могат да се ползват от тези ставки и са обект на митната ставка, приложима в национален мащаб.
(129)
В това отношение следва да се отбележи, че едно от дружествата, включени в извадката, купува значителни количества от завършените продукти от други производители в Тайланд за следваща препродажба в Общността (както е указано в съображение 34 по-горе). За това дружество индивидуално мито се предоставя само за стоки собствено производство и съгласно условиетоа, че дружеството се задължава да представи сертификати за производство, когато изнася за Общността, за да се установи производството на продукта на митническо ниво.
(130)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митна ставка за дружеството (например след промяна в името на субекта или след създаване на нови субекти за производство или продажба), следва да се отнесе незабавно до Комисията с цялата съответна информация, по-специално всяко изменение в дейностите на дружеството, свързани с производство, с продажби на вътрешния пазар и за износ, които са свързани например с промяната на името или с тази промяна в субектите за производство и продажба. Ако е уместно, регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(131)
За да се гарантира правилно изпълнение на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за производители износители, които не са оказали съдействие, но така също и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността през ПР.
3. Заключителна разпоредба
(132)
В интерес на добро управление следва да се определи период, в рамките на който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на срока, определен в известието за откриване, могат да представят вижданията си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че заключенията относно налагането на мита, направено по смисъла на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани по смисъла на всякакви окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито за внос на сладка царевица (Zea mays var. Saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, попадаща под код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010) и сладка царевица (Zea mays var. Saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по друг начин, не с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продуктите от позиция 2006, попадаща под код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за нетната цена франко границата на Общността, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата по-долу, е, като следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co., Ltd, 278 Krungthonmuangkeaw, Sirinthon Rd., Bangplad, Bangkok, Thailand
4,3
A789
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M 1, Sanpatong-Bankad Rd., T. Toongsatok, Sanpatong, Chiangmai, Thailand
11,2
A792
Производители, изброени в приложение I
13,2
A793
Всички други дружества
13,2
A999
3. Пускането в свободно обръщение в Общността на продукта, посочен в параграф 1, става при условие, че бъде учредено обезпечение, еквивалентно на размера на временното мито.
4. Ако не е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби за митата.
Член 2
Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружеството River Kwai, упоменато в член 1, параграф 2, става при условие, че на митническите органи на държавите-членки бъде представена на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, определени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, прилага се митническата ставка, приложима за всички други дружества.
Член 3
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, заинтересованите страни могат да изискат разкриване на съществените факти и съображения, на базата на които е приет настоящият регламент, да изложат вижданията си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани устно от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 засегнатите страни могат да дадат становище по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от деня на влизането му в сила.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 декември 2006 година.