31999R2597
L 316/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2597/1999 НА СЪВЕТА
от 6 декември 1999 година
относно въвеждане на окончателно изравнително мито за вноса на полиетилентерефталатно (ПЕТ) фолио с произход от Индия и относно окончателното събиране на въведеното временно мито
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „базов регламент“), и по-специално член 15 от него,
след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид следното:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С Регламент (ЕО) № 1810/1999 на Комисията (2) (наричан по-нататък „Регламент за временното мито“) бе въведено временно изравняващо мито за вноса в Общността на полиетилентерефталатно (ПЕТ) фолио с произход от Индия и класифицирано под кодове по КН 3920 62 19 и 3920 62 90.
(2)
След въвеждането на временното изравнително мито индийските производители износители оказали съдействие Ester Industries Ltd, Flex Industries Ltd, Garware Polyester Ltd, India Polyfilms Ltd/Jindal Polyester Ltd (свързани дружества), MTZ Polyesters Ltd, Polyplex Corporation Ltd (наричани по-долу „индийските производители износители“), правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“), производители от Общността, подали жалбата (наричани по-долу „промишленост на Общността“) и двама потребители на ПЕТ фолио представиха коментари в писмена форма.
(3)
В съответствие с член 11, параграф 5 от базовия регламент всички горепосочени страни с изключение на един потребител поискаха да бъдат изслушани и получиха тази възможност.
(4)
Един потребител, който не бе заявил своя интерес на по-ранен етап, реагира след въвеждането на временните мерки.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните констатации.
(6)
Устните и писмени коментари, представени след въвеждането на временните мерки и тяхното разгласяване, бяха анализирани и според целесъобразността им, взети предвид при формиране на окончателните констатации.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(7)
Седмо съображение от Регламента за временното мито описва разглеждания продукт като полиетилентерефталатно (ПЕТ) фолио.
(8)
В осмо съображение от Регламента за временното мито се уточнява, че продуктът може да бъде подразделен на множество сегменти, които обикновено се идентифицират в рамките на промишлеността като магнитен, опаковъчен, електрически, копирен и други промишлени сегменти и че за целите на разследването продуктите са били групирани по видове въз основа на пазарен сегмент, дебелина, покритие, обработка на повърхността, механични качества и прозрачност/непрозрачност.
(9)
След въвеждането на временните мерки Комисията получи искане от промишлеността на Общността да разгледа не само видовете, класифицирани под кодове по КН 3920 62 19 и 3920 62 90, посочени в Регламента за временното мито, но и тези класифицирани като ПЕТ фолио под кодове по КН 3920 62 11 и 3920 62 13. Индийските производители износители се противопоставиха на добавянето на тези два кода с аргумента, че класифицираното под тези кодове ПЕТ фолио не е взаимозаменяемо с ПЕТ фолиото, класифицирано под другите два кода, т.е. кодове по КН 3920 62 19 и 3920 62 90. Те подчертаха, че в жалбата на промишлеността на Общността са били включени само последните два кода, а първите два не са били специално включени в нея поради това, че класифицираните под тях стоки не са взаимозаменяеми с тези, класифицирани под кодове по КН 3920 62 19 и 3920 62 90.
(10)
Въз основа на събраната в хода на разследването информация Комисията реши да не включва кодове по КН 3920 62 11 и 3920 62 13 в обхвата на разследването, тъй като не бе предоставена информация, която да показва, че твърдението в жалбата на промишлеността на Общността за липса на взаимозаменяемост е погрешно.
3. СУБСИДИИ
3.1. ОБЩИ БЕЛЕЖКИ
3.1.1. Добавяне на лихва при изчисляването на получената полза
(11)
Производителите износители поискаха отмяна на лихвения елемент, добавен за целите на изчисляването на общия размер на ползата, получена по отделните схеми. Те се аргументираха, че добавянето на лихвата е необосновано, излизащо извън условията на Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ССИМ) и е забранено според член VI, параграф 3 от ГАТТ 1994 г. От тази гледна точка Насоките за изчисляване на Комисията биха били невалидни.
(12)
Правното основание за добавянето на лихвен процент към номиналната стойност на субсидията е член 5 във връзка с член 6 от базовия регламент. Според член 5 размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява чрез ползата, предоставена на получателя, ако се установи, че такава съществува през разследвания период на субсидиране. Член 6, който възпроизвежда член 14 от ССИМ установява правилата за изчисляване на ползата при някои видове субсидии. За всички категории субсидии, посочени в член 6, т.е. предоставяне на дружествени дялове, заеми, гаранции по заеми и стоки и услуги или закупуването на стоки, ползата се определя спрямо еквивалентните разходи за получаването на средства при пазарни условия. Следователно, ако обосновката от член 6 се приложи като общо правило по отношение на всички категории субсидии, за да се изчисли съвкупната полза следва да се включат и разходи за заемане на средства при пазарни тарифи.
(13)
При изразяване в номинална стойност за разглеждания период, всички субсидии се равняват на практика на безвъзмездна помощ. Но тъй като при пазарни условия не се дават безвъзмездни помощи, при липсата на такава безвъзмездна помощ получателят на субсидията би трябвало да заеме еквивалентната сума от търговски източници и да я изплати за определен срок от време при определена лихва. Именно този елемент на ползата е обхванат от начисляването на лихвен процент върху номиналния размер на субсидията.
(14)
Този подход е предвиден конкретно с формулировката: „Номиналната стойност на размера на субсидията трябва да се трансформира в характерната за разследвания период стойност чрез прилагане на нормалния търговски лихвен процент“ от Насоките за изчисляване на размера на субсидиите при разследвания на изравнителни мита (насоки за изчисляване) на Комисията (3) и това е и утвърдената практика на Общността, следвана в редица други предходни случаи.
(15)
Член VI, параграф 3 от ГАТТ 1994 г., който е възпроизведен в член 19, параграф 4 от ССИМ, постановява единствено, че размерът на наложеното мито не може да надвишава размера на субсидията. Размерът на субсидията се определя чрез ползата, която е установено, че съществува през периода на разследването (член 14 от ССИМ). Тъй като дружеството е имало полза и от обстоятелството, че не е трябвало да заеме средствата на финансовия пазар, размерът на ползата следва да включва и лихвен елемент. Следователно, тъй като размерът на ползата (включително лихвения процент) съответства на размера на субсидията и изравнителното мито е изчислено по отношение на установения марж на субсидиране, член VI, параграф 3 от ГАТТ 1994 г. е напълно спазен чрез добавянето на лихвения процент.
(16)
Поради тези причини искането за отмяна на лихвения процент при определянето на ползата, получена по различните схеми се отхвърля.
3.1.2. Специфичност на различните схеми
(17)
Производителите износители изтъкнаха, че презумпцията на член 2, параграф 3 от ССИМ, според която субсидиите, отпускани в зависимост от резултатите от износа, се считат за специфични не се прилага ipso facto, тъй като член 27, параграф 2 от ССИМ предвижда, че забраната на субсидии, отпускани в зависимост от резултатите от износа, не се прилага за развиващите се страни. Индия е една от страните, изброени в приложение VII от ССИМ и следователно за нея не би следвало да са забранени експортните субсидии, предоставяни от ПИ. Следователно, Комисията би трябвало да докаже, въз основа на категорични доказателства, че въпросните схеми са специфични.
(18)
Член 3, параграф 4, буква а) от базовия регламент ясно постановява, че субсидиите, включително примерно изброените в приложение I, следва да се считат за специфични, ако зависят, по закон или фактически, от извършването на износ. Това условие бе разгледано на индивидуална основа за всяка една от схемите за субсидиране, предмет на настоящата процедура.
3.2. ИНДИВИДУАЛНИ СХЕМИ
3.2.1. Схема „Passbook“ (PBS)
(19)
ПИ и производителите износители повдигнаха аргументи относно тази схема, описана в съображения 12-19 от Регламента за временното мито. Тези аргументи не трябва да бъдат разгледани, тъй като реализираните по тази схема ползи не бяха включени в размера на временно установеното мито поради причините, изложени в съображение 24 от Регламента за временното мито. Следователно, по отношение на реализираните по тази схема ползи няма да бъдат наложени мерки и няма нужда от окончателни констатации.
3.2.2. Схема „Duty entitlement passbook“ (DEPB) - предоставяне преди износ
(20)
ПИ и производителите износители повдигнаха аргументи относно тази схема, описана в съображения 26-30 от Регламента за временното мито.
(21)
Те изтъкнаха по-конкретно, че схемата DEPB е схема на отстъпка/възстановяване на платени мита, разрешена съобразно разпоредбите на основния регламент, и като такава не подлежи на изравнителни мерки. Твърдеше се освен това, че дори да бъда счетено, че схемата подлежи на изравнителни мерки, като основа за изчисляване на ползата следва да се използват само действителните свръхотстъпки и че Комисията е следвало да установи дали наистина има превишено възстановяване на платени митнически налози за материали, влагани в производствения процес.
(22)
Схемата DEPB с предоставяне преди износ не е схема на отстъпка/ възстановяване или замяна по смисъла на разпоредбите на основния регламент, въпреки наличието на „условие за действителен потребител“. В основата си тази схема се основава не на стойности, а на количества. Ставката по DEPB, която дава право на освобождаване от вносни мита, не е изчислена по отношение на конкретни физически количества от материали, действително влагани или подлежащи на влагане в производствения процес. По-конкретно, влаганите материали се определят на основата на Стандартните норми за влагани материали/краен продукт - „Standard Input/Output Norms“ (SION), които боравят с абстрактна калкулация за издръжката на производството на база на предполагаемата стойност на влаганите материали, които се внасят за производството на определена стока. След като ставката DEPB бъде определена за даден краен продукт, влаганите материали може да се внасят безмитно с лицензия DEPB, давана преди износ. Няма действащ механизъм, който да попречи на производителя-износител да променя съотношението между действително внасяните от него материали за влагане в производството, защото единственото изискване към него е да не надвишава тавана на общо отпуснатия му кредит.
(23)
В допълнение към това няма и задължение за действителен внос на различните материали, за които е бил отпуснат кредита. Единствените количествени ограничения за който и да е материал, който може да бъде внесен по тази схема, са общата стойност, за която важи разрешителното и свързаното с него задължение за износ на крайната стока. Поради това няма изискване при заместване на вносните материали те да се равняват по количество на материалите от местния пазар и да имат същото качество и характеристики като тях.
(24)
Дружество, което може да си набави своите материали на по-ниска цена или което се снабдява с някои материали от местния пазар, може да осъществява безмитен внос на материали, които да използва за местно производство или за продажба на местния пазар, тъй като действително внесените количества нямат връзка с определените в SION. Не бяха открити никакви доказателства за съществуване на ефективна система или действаща процедура, които да удостоверяват кои безмитно внесени материали за били действително вложени в производствения процес на изнесената крайна стока или в какви количества. Освен това бе констатирано, че компенсирането, което може да се осъществи при износ на стоките не се осъществява на основата на действителните количества от безмитно внесените материали, вложени при изработването на изнасяните стоки, а на основата на стандартни предположения за стойността по отношение на материалите, вложени в изнасяната стока.
(25)
Дори схемата DEPB с отпускане преди износ да можеше да се разглежда като система за възстановяване на платени мита, както се твърдеше, в приложение II, част II, точка 5 и в приложение III, част II, точка 3 от основния регламент се предвижда, че когато е ясно, че правителството на страната на износа няма действаща система за удостоверяване, в нормалния случай ще се налага допълнително проучване от страната на износа въз основа на действително вложените материали или съответно на действителните сделки, за да се определи дали има надплатени суми. Тъй като, както беше обяснено по-горе, не съществува такава система за отчитане на действителните количества на внесени материали, от ИП бе поискано да направи такова проучване. ИП не направи такова проучване. Поради това Комисията не се зае да проучва дали наистина има превишено възстановяване на платени мита вносни такси за материали, влагани в производството на изнасяната продукция.
(26)
При всички случаи, свръхотстъпката при вносни мита представлява основата за изчисляване на размера на ползата само в случай на действителни режими на възстановяване на платени мита и заместване. Тъй като беше установено, че схемата DEPB с отпускане преди износ не е схема за възстановяване на платени мита или на заместване по смисъла на приложение I, точка и) и приложения II и III от основния регламент, ползата представлява цялата сума на отстъпката по вносните мита, а не някаква предполагаема свръхотстъпка.
(27)
Тъй като схемата DEPB с отпускане преди износ включва нереализирани, но дължими по правило държавни приходи, за тази схема се приема, че предоставя субсидия по член 2, параграф 1, буква а), точка ii) от основния регламент. Тъй като по тази схема не може да се получи полза без поемане на задължение за реализиране на износ, субсидията е подчинена по закон на реализирането на износ по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент и следователно е специфична.
(28)
Ползата на производителите износители беше изчислена според обясненията в съображение 23 от Регламента за временното мито, при допълнително отчитане на таксите за подаване на заявления, които са били заявени от производителите износители. Тези допълнителни суми нямаха обаче никакво отражение върху временно изчисления марж на субсидията.
(29)
През периода на разследването две дружества се възползваха от тази схема и получиха субсидии от 1,31 % и 6,84 %.
3.2.3. Схема DEPB на основата на действителен износ
(30)
ИП и производителите износители изтъкнаха аргументи относно тази схема, описана в съображения 37-39 от Регламента за временното мито.
(31)
По-конкретно бе изтъкнато, че схемата DEPB на основата на действителен износ е позволена заместваща схема за възстановяване на мита, тъй като DEPB на основата на действителен износ се допускал само в съответствие с нотифицирани SION. Съгласно буква и) от приложение I към основния регламент схема за възстановяване на платени мита може да допуска използване на количества на материали от вътрешния пазар, равняващи се на количествата на внесените материали, при едно и също качество и характеристики. Твърдеше се също, че администрацията, отговаряща за акцизите би била в състояние да удостоверява кои внесени материали са били вложени в изнасяния продукт. Следователно схемата DEPB на основата на действителен износ би била позволена заместваща схема по смисъла на приложение II към основния регламент.
(32)
Следва да се припомни, че за разлика от схемата DEPB с отпускане преди износ, тук няма „условие за действителен потребител“. Кредитите по схемата DEPB на основата на действителен износ се изчисляват като процент от стойността на изнесените крайни продукти. Получени на тази основа кредити могат да се използват за компенсиране на нормално дължими мита за внос на всякакви стоки (с изключение на включените в отрицателния списък за внос). Няма ограничение за стоки за използване в производството на изнасяната стока. Внесените стоки могат да бъдат продавани на местния пазар или да се използват по всякакъв друг начин. Освен това лицензиите, и следователно и получените кредити, могат свободно да се преотстъпват.
(33)
Следователно може да се заключи, че схемата DEPB на основата на действителен износ не е схема за възстановяване на мита или заместваща схема по смисъла на приложение I, буква и) и на приложения II и III към основния регламент.
(34)
ИП изтъкваше също така, че тази схема представлява експортна субсидия само дотолкова, доколкото позволява възстановяване на вносни мита, които надвишават действително дължимите мита за внос на материали, влагани в производството на изнасяната стока и че Комисията не е изпълнила задължението си да определи размера на това надвишаване.
(35)
Това твърдение се отхвърля поради същите причини като дадените в съображение 26.
(36)
ИП твърдеше, че в случай на продажба на лицензиите, от Комисията би била длъжна да определи действителния размер на получената от производителя износител полза чрез тази продажба, а на основата на размера на кредита, предоставен с лицензията.
(37)
Както вече бе обяснено в съображение 43 от Регламента за временното мито, това твърдение не може да бъде прието, тъй като ползата, предоставена от ИП на производителя износител по отношение на нереализираните, но дължими бюджетни приходи е подобаващо отразена в стойността на кредита, за който е издадена лицензията. Продажбата на лицензията на цена различна (т.е. по-голяма или по-малка) от нейната стойност представлява чисто търговска сделка, която с нищо не променя размера на първоначално получената по тази схема полза.
(38)
Ползата на производителя износител е изчислена както е обяснено в съображения 41-44 от Регламента за временното мито. В тази връзка следва да се вземе под внимание, че от четирима производители износители постъпиха няколко искания, приети от Комисията. В резултат на това бяха взети предвид допълнителните разходи, неизбежно свързани с получаването на лицензията. Бяха направени и корекции в размерите на отпуснатия кредит. Тези корекции се отразяват в слаби промени на маржовете на субсидията.
(39)
През периода на разследване четири дружества се възползваха от тази схема и получиха субсидии между 2,34 % и 17,68 %.
3.2.4. Схема на преференциални мита при внос на средства за производство („Export promotion capital goods“) (EPCG)
(40)
ИП изтъкна, че целта на схемата EPCG, описана в съображения 46-50 от Регламента за временното мито, е да се позволи технологичното обновяване на заводи и оборудване от предприятия от всички сфери на промишлеността, като междувременно се пестят ограничените валутни резерви на Индия. Отстояваше се, че изгодата от схемата EPCG не зависела от реализирането на износ, тъй като лицензии по схемата EPCG се получавали независимо от предварително реализиран износ. Нещо повече, един притежател на лицензия по схемата EPCG винаги може да купи средства за производство, които са местно, а не вносно производство.
(41)
По отношение на този аргумент следва да се вземе под внимание, че за да се възползва от схемата EPCG, дадено дружество трябва да поеме задължението да изнесе стоки на определена стойност в рамките на определен период от време. Тази схема е следователно нормативно зависима от реализирането на износ, тъй като по нея не може да се получи полза без поемане на задължение за износ на стоки. Като такава, тя се счита за специфична според разпоредбите на член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент и е следователно предмет на изравняване.
(42)
Производителите износители отстояваха, че при схемата EPCG за правителството нямало нереализиране на приходи, а само отлагане на тези приходи във времето. Ако един вносител на средства за производство не изпълнел своето задължение за износ до края на периода, предвиден по схемата, разликата в митото се събирала с лихва. Следователно въпросът дали вносителят се е ползвал от опрощаване на мито и дали за правителството има нереализирани приходи и следователно е предоставена полза възниквал чак в края на периода за изпълнение на задължението за износ по тази схема. Поради това било преждевременно да се разглежда вноса на средства за производство по тази схема за разследвания период.
(43)
По отношение на този аргумент се счита, че когато дадено дружество ползва тази схема и поради това поема задължение да изнесе стоки, следва да се изхожда от това, че задължението ще бъде изпълнено и дружеството ще получи окончателно освобождаване от плащане на мита по вноса. Действително, трябва да има очакване от страна на дружествата, че в крайна сметка няма да плащат мита. В противен случай схемата би била безсмислена.
(44)
В допълнение, разследването показа, че на практика ИП разрешава удължаване на срока за изпълнение на задълженията на дружества, които не са в състояние да изпълнят експортните си задължения в първоначално установения срок.
(45)
Поради тези причини се счита, че към момента на внос на средства за производство за правителството има нереализиране на приходи, а дружеството-вносител получава полза под формата на цялостния размер на неплатените мита.
(46)
Ползата за производителите износители беше изчислена според обясненията в съображение 53 от Регламента за временното мито. В това отношение следва да се вземе под внимание, че от всички производители износители бяха представени претенции, които бяха отчасти уважени от Комисията. Особено се вземаха предвид присъщите разходи, направени с цел кандидатстване или получаване на субсидията и надлежно удостоверени. Тези разходи бяха преди всичко свързани с такси за обработка на заявлението и банкови гаранции. Таксата за обработка на заявлението е еднократен разход, докато банковата гаранция може да бъде еднократен разход, разпростиращ се върху период от няколко години или може да се състои от няколко годишни вноски, които да се правят периодично за времето на валидността на банковата гаранция.
(47)
Следва да се вземе под внимание, че едно от тези дружества, MTZ Polyesters Ltd, изтъкна, че използваният в Регламента за временното мито метод не е подходящ за нейния конкретен случай, тъй като през периода на разследване тя е била в коренно различно положение в сравнение с останалите засегнати от разследването дружества. Най-същественото беше твърдението, че поради непредвидени обстоятелства, сред които и природно бедствие, производството с търговска цел е започнало чак през м. октомври 1998 г. Това довело до много малки продажби на вътрешния пазар и за износ през периода на разследване и следователно до висок марж на субсидията. Поради това дружеството предложи и поиска да се използва различна методология при изчисленията.
(48)
Следва да се вземе под внимание, че такова искане не бе постъпило в Комисията по време на разследването до разгласяването на временните констатации. С молбата си дружеството представи обаче подробни и документирани доказателства във връзка със започването на производство с търговска цел и с въздействието на късното пускане в действие върху дейността му.
(49)
След внимателно проучване на материалите Комисията стигна до заключение, че молбата на дружеството за прилагане на друга методология за изчисленията не е оправдана. Комисията прие обаче, че предвид на специфичните и извънредни обстоятелства, засегнали това дружество, прилагането за него на същия знаменател (т.е. действителен износ), като този, прилаган за дружествата, намиращи се при нормални условия на производство с търговска цел, води до резултати от такова непропорционално естество, че няма адекватно отразяване на ползата, получена от това дружество по подлежащата на изравняване субсидия по тази схема. В съответствие с това Комисията запази същата методология при изчисленията, но адаптира данните за производството и продажбите за износ, на основата на удостоверени данни от дружества при нормални условия на производство с търговска цел с цел да изчисли получената през периода на разследване полза от субсидията.
(50)
В обобщение, през разследвания период от тази схема са се възползвали шест дружества и са получили субсидии между 1,42 % и 8,75 %.
3.3. ЗОНИ ЗА НАСЪРЧАВАНЕ НА ИЗНОСА/ОТДЕЛИ, ОРИЕНТИРАНИ КЪМ ИЗНОС (EPZ/EOU)
(51)
ИП твърдеше, че по тази схема няма нереализиране на дължими по правило бюджетни приходи, което е описано в съображения 55-58 от Регламента за временното мито, тъй като митата за средствата за производство се суспендират само за периода, през който стоките са под митнически надзор. Това означава, че при внос на средства за производство, които ще се използват в рамките на EPZ/EOU от вносителя не се изисква заплащането на мито. Ако обаче средствата за производство бъдат продадени или освободени от митнически надзор, митото подлежи на плащане при ставка, пропорционална на амортизираната стойност на средствата за производство към момента на продажба или освобождаване от митнически надзор.
(52)
Този аргумент е сходен на аргумента, предвиден от производителите износители по отношение на схемата НИСП, т.е. че приходът не е нереализиран, а е само отложен във времето. Да се предполага обаче, че средства за производство ще бъдат внасяни безмитно, а след това препродадени на вътрешния пазар при заплащане на митото, прави самата схема безсмислена. Така или иначе, дори ако средствата за производство бъдат продадени към някакъв момент в бъдещето, ще има нереализиране на приходи, пропорционално на натрупаните амортизационни отчисления. Дали и кога да бъдат продадени средствата за производство е чисто търговско решение на дружеството.
(53)
Поради тези причини се приема, че към момента на вноса на средства за производство има нереализиране на дължими по право бюджетни приходи и че внасящото дружество реализира изгода под формата на цялата сума на неплатеното мито.
(54)
Производителят износител предяви подобна претенция и в допълнение представи аргументи по отношение на вноса на материали, влагани в изнасяните стоки. Тъй като схемата ЗНИ/ООИ е използвана изключително за вноса на средства за производство, не се налага разглеждането на тези допълнителни аргументи.
(55)
Тази субсидия зависи нормативно от реализирането на износ по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент, тъй като тя не може да бъде предоставена без поемане от дружеството на задължение за реализиране на износ, следователно субсидията е специфична.
(56)
Изгодата на производителя-износител е изчислена според обясненията в съображения 63-65 от Регламента за временното мито. Едно дружество се възползва от тази схема при ставка 0,7 %.
3.3.1. Схема на освобождаване от подоходен данък
(57)
Както вече бе установено в Регламента за временното мито, никой производител износител не е ползвал тази схема. Следователно не са въведени мерки и в контекста на разследването не се изискват окончателни констатации.
3.4. РЕГИОНАЛНИ СХЕМИ
3.4.1. Данък върху продажбите
(58)
Производителите износители изтъкнаха аргумента, че изгодата от освобождаването от данък върху продажбите в щатите Гуджарат и Махараштра и схемата за поощрение под формата на освобождаване от търговския данък в щата Утар Прадеш се реализира от купувачите на стоки, а не от продавачите.
(59)
Данъкът върху продажбите или търговският данък в тези щати е данък, който се налага върху продажбата на стоки и във фактурата се добавя към продажната цена. Продавачът играе в този случай ролята на орган по събиране на данъци. Системата на данъка върху продажбите/търговския данък се различава от системата за ДДС по това, че платеният данък върху продажбите/търговски данък не може да се компенсира със събрания данък върху продажбите/търговски данък.
(60)
Твърдеше се, че освобождаването от данък върху продажбите или от търговски данък се е използвало от дружествата изключително само за сделки за продажба, а не за съществени покупки на стоки.
(61)
По време на инспекцията на място Комисията не откри опровергаващи доказателства. Установено бе освен това, че всички основни доставчици на материали за производителите износители са извън въпросните щати. Поради това данъкът върху продажбите, дължим за покупката на стоки се дължеше от производителите износители.
(62)
Поради това може да се заключи, че освобождаването от данък върху продажбите, предоставяно от щатите Гуджарат и Махараштра и схемата за поощрение под формата на освобождаване от търговския данък, предоставяна от щата Утар Прадеш не водят до изгода за производителите износители.
(63)
Не се въвеждат мерки и поради това не са необходими окончателни констатации по тези схеми. В крайна сметка, следва да се вземе под внимание, че тези констатации не предрешават констатациите по отношение на използването на тези схеми при сделки по закупуване.
3.4.2. Регионални схеми - освобождаване от такса за електричество
(64)
ИП и един производител износител, MTZ Polyesters Ltd, изтъкнаха, че тази схема, описана в съображения 80 и 81 от Регламента за временното мито, не била специфична, тъй като тя се предоставяла на всички новосъздадени предприятия в Гуджарат, независимо от местоположението им.
(65)
Комисията анализира представените в подкрепа на това становище доказателства. След внимателно проучване, може да се заключи, че въпреки използването на някои неясни формулировки в съответното законодателство, по-специално при дефиниране на „обслужващи предприятия“ и определянето на диференцирани митнически ставки, субсидиите по тази схема наистина се предоставят на всички новосъздадени промишлени предприятия на равнопоставена основа и за период от пет години.
(66)
Член 3, параграф 2, буква б) от основния регламент постановява, че ако предоставящият субсидията орган или законодателството, съгласно което той действа, установи обективни критерии и условия за кандидатстването и размера на субсидията, то тя не е специфична, ако възможността за предоставянето ѝ е автоматична и съответните критерии и условия се спазват стриктно. Тези критерии и условия следва, между другото, да се прилагат хоризонтално и да не облагодетелстват някои предприятия за сметка на други.
(67)
В светлината на получените материали и проверените доказателства в разследването, се приема, че схемата отговаря на критериите по член 3, параграф 2, буква б) от основния регламент, тъй като се прилага хоризонтално, предоставя се на предприятия от целия щат при прилагане на обективни критерии, а именно създаване на нови промишлени предприятия.
(68)
Поради това заключението е, че тази схема не е специфична и не е предмет на изравняване.
3.4.3. Регионални схеми - възстановяване на октроа
(69)
Що се отнася до възстановяването на октроато, описано в съображения 88-89 от Регламента за временното мито, ИП изтъкна, че данъкът октроа е косвен данък на местните индийски власти, с който се облагат стоки при влизане в териториалната единица на даден град или район. Твърдеше се, че „Насоките за влагане на материали в производствения процес“ от приложение II на ССИМ позволява схема за намаляване на косвени данъци по отношение на натрупани на предходен етап косвени данъци, платени за внос, който е бил вложен в производството на изнесени стоки. Следователно тази схема не била предмет на изравняване.
(70)
Този аргумент трябва да бъде отхвърлен, тъй като схемата за възстановяване на платено октроа няма никаква връзка с експортните стоки.
(71)
По отношение на специфичността на тази схема не бяха отправени твърдения, подкрепени с аргументи. Поради това се потвърждава, че тази схема е специфична в съответствие с член 3, параграф 2), букви а) и в) от основния регламент, тъй като тя изрично е предназначена за определени предприятия, намиращи се в определени области, попадащи под юрисдикцията на предоставящия субсидията орган.
(72)
Един от производителите износители, Garware Polyester Ltd., изтъкна, че не е реализирал изгода по тази схема през разследвания период (РП), тъй като щатските власти на Махараштра не били изпълнили още задължението си да върнат платеното октроа.
(73)
Този аргумент трябва да бъде отхвърлен, тъй като реализираната изгода са натрупаните вземания, които щатът Махараштра дължи на дружеството.
(74)
ИП, подкрепяно от производителите износители, преповтори общото си искане за зелена светлина за тази схема и изтъкна, че Комисията е задължена, особено по отношение на развиващи се страни, да установи, че субсидиите за изостанали региони не са предмет на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 3, а не да прави оценка въз основа на наличните факти.
(75)
В това отношение следва да се вземе под внимание, че що се отнася до тази схема, използвана само от едно дружество от района на Аурангабат в щата Махараштра, не бяха представени доказателства в рамките на определените срокове нито от ИП, нито от друга страна относно изпълнението на условията, заложени в член 4, параграф 3 от основния регламент. Някои доказателства, но ограничаващи се до данни от 1981-1982 г., бяха предоставени значително след изтичане на крайния срок. При такива обстоятелства Комисията нито е задължена, нито е в състояние да установи, че за тази схема са изпълнени необходимите критерии за произнасяне по член 4, параграф 3, включително онези от тях, които са свързани с оценка на икономическото развитие въз основа на статистически показатели.
(76)
При тези условия Комисията е задължена да потвърди констатациите, изложени в съображение 93 от Регламента за временното мито. Затова окончателното заключение гласи, че субсидиите по тази схема са предмет на изравняване.
(77)
Изгодата за производителя-износител бе изчислена по начина, обяснен в съображение 94 от Регламента за временното мито. Дружеството обаче приведе доказателства, че няма право на възстановяване на пълната сума на платения данък, което съответно доведе до по-нисък марж на субсидията.
(78)
През разследвания период едно дружество реализира изгода по тази схема и получи субсидии в размер 1,08 %.
3.4.4. Специална схема на насърчения
(79)
ИП и производителите износители приведоха аргументи във връзка с тази схема, описана в съображения 96 и 97 от временния регламент. Не се налага разглеждане на аргументите, тъй като реализираните по тази схема изгоди не бяха включени в размера на временно определеното мито поради причините, изложени в съображение 24 от Регламента за временното мито. Следователно за реализираните по тази схема изгоди няма да се въвеждат мерки и поради това не се изискват окончателни констатации.
(80)
Размерът на субсидиите, предмет на изравняване за всеки от разследваните износители, изразен адвалорно, е както следва, в съответствие с разпоредбите на основния регламент:
(в %)
PBS
DEPB
EPCGS
EPZ/EOU
Държавни схеми
Общо
Преди износ
След износ
Данък върху продажбите
Насърчение
Възстановяване на октроа
Възстановяване на електричество
Ester Industries Ltd
6,84
2,34
2,87
12,0
Flex Industries Ltd
10,44
2,13
12,5
Garware Polyester Ltd
1,31
1,48
1,08
3,8
India Polyfilms Ltd & Jindal Polyester Ltd
4,82
1,52
0,70
7,0
MTZ Polyester Ltd
8,75
8,7
Polyplex Corporation Ltd
17,68
1,42
19,1
4. ВРЕДА
4.1. ДЕФИНИЦИЯ НА ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
(81)
В съображениe 106 от Регламента за временното мито се казва, че четирима производители-жалбоподатели изпълняват условията на член 10, параграф 8 от основния регламент, тъй като те представляват над 80 % от съвкупното производство на Общността на разглежданата стока и следователно може да се приеме, че съставляват промишлеността на Общността по смисъла на член 9, параграф 1 от посочения регламент.
(82)
Индийските производители износители твърдяха, че изобщо не е имало основания за откриване на процедурата, тъй като в жалбата нямало достатъчно доказателства, че са изпълнени условията на член 10, параграф 8. Те поддържаха, че фактът, че затвореното производство на ПЕТ фолио не е включено в жалбата означава, че Комисията не може да направи преценка за съвкупното производство на ПЕТ фолио в Общността въз основа на жалбата. Това мнение бе счетено за необосновано, тъй като затворено произведеното ПЕТ фолио никога не е излизало на отворения пазар като ПЕТ фолио, а само като подлежащ на по-нататъшна обработка продукт. Така или иначе, нивото на незатвореното производство на производителите-жалбоподатели беше в основата си достатъчно за изследване на положението.
(83)
Въз основа на това с настоящото се потвърждават констатациите, изложени в съображения 105 и 106 от Регламента за временното мито.
4.2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА ОБЩНОСТТА, ОБЕМ НА ВНОСА И ПАЗАРЕН ДЯЛ
(84)
Потвърдиха се заключенията, направени от Комисията на временния етап, по-специално относно съществуване на значително нарастване на съвкупния индийски износ на разглежданата стока и съществено нарастване на неговия дял от пазара на Общността.
(85)
Въз основа на това с настоящото се потвърждават констатациите, изложени в съображения 107-110 от Регламента за временното мито.
4.3. ЦЕНИ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(86)
Индийските производители износители изтъкнаха, че сравняването на цените в Регламента за временното мито води до необективни за тях резултати, тъй като не отчита разликата в цената между суровина и специални видове ПЕТ фолио. Индийският износ се състоял основно от суровиннообразно ПЕТ фолио, докато една съществена част от производството на ПЕТ фолио на Общността било от специален вид. Този довод следва да се отхвърли, тъй като аспектите на суровината и на специалния вид ПЕТ фолио са отчетени при групирането по вид, използвано за сравняване на цените.
(87)
Индийските производители износители претендираха също така че изключването във въпросника на определени части от структурата на групирането по вид е довело до по-голям марж на подбиване на цените за тях. Те оспориха опростяването на групирането на стоките по видове след разгласяването на временните констатации, изтъквайки, че опростяването било довело до неправилно сравняване на видове ПЕТ фолио с различно качество. Те твърдяха също така, че в сравнение с общностния продукт индийският продукт имал по-голяма степен на свиване като термични качества, по-малка ширина и по-голяма непрозрачност и следователно индийският продукт бил с по-ниско качество и по-евтин.
(88)
Въз основа на получената в хода на разследването информация на временния етап Комисията реши да опрости групирането по вид на ПЕТ фолио в сравнение с групирането, предвидено в разпратения на заинтересуваните лица въпросник. Поради това не бяха включени широчината, термичните качества и разграничението между непрозрачно и прозрачно фолио. В това отношение следва да се вземе под внимание, че както при всяко едно разследване, особено като се има предвид етапа на набиране на информация, групирането по вид във въпросника беше и в този случай ориентировъчно и отворено за изменения. Настоящото разследване показа, че групирането по вид на ПЕТ фолио според широчината му би умножило съществено броя на подлежащи на сравнение видове стока, без това категорично да повлияе на сравняването на цените. Освен това включването на термичните качества и на разграничението между непрозрачно и прозрачно фолио не беше възможно, към като при непрозрачността се оказа, че не съществува ясна дефиниция за този белег, а зададената във въпросника дефиниция за термични качества не бе прилагана последователно от заинтересуваните лица. Това доведе до положение, при което както производителите от Общността, така и индийските производители износители използваха различни и несравними дефиниции.
(89)
Горното твърдение на индийските производители не бе взето под внимание не само поради неизбежността на опростяването на групирането по вид с цел да се гарантира работещ механизъм за установяване на подбиването на цените с представително сравнение на продуктовите групи, декларирани от двете заинтересувани страни (на практика, около 400 кода за продуктовите групи на промишлеността на Общността бяха сравнени с около 160 кода по номенклатурата на индийските производители износители), но и защото дори в опростен вид определянето на подбиването на цените отразява в достатъчна степен разликите по отношение на физическите характеристики между видовете, произвеждани от индийските производители износители и тези на промишлеността на Общността.
(90)
Всички индийски производители износители поискаха корекция за отразяването на равнището на търговия. Те изтъкнаха, че продавали голяма част от своето ПЕТ фолио на вносители в Общността, докато промишлеността на Общността продавало основно направо на преработвателите на ПЕТ фолио. Поради това сравняването с цел да се определи подбиването трябвало да бъде между препродажните цени на вносителите за преработвателите и цените, предлагани от промишлеността на Общността. Те твърдяха, че маржът, получаван от вносителя при препродаване на преработвателите бил около 25 %, което се равнявало на исканата за различно равнище на търговия корекция.
(91)
В това отношение следва да се вземе под внимание, че във въпросника Комисията дефинира равнищата на търговия, както следва: (1) дистрибутори (2) преработватели (3) производители на базисно оборудване (4) крайни потребители и (5) други. Индийските производители износители декларират в отговорите на въпросника, че голяма част от техните продажби на ПЕТ фолио в Европа се отнасят към група номер пет, т.е. „други“, без никакви други пояснения. След разгласяването на временните констатации индийските производители износители потвърдиха, че техните продажби на вносители, декларирани като „други“ следва да се разглеждат като продажби на дистрибутори. Разследването обаче показа, че част от тези дистрибутори са и преработватели на стоката, което означава, че дадените от индийските производители износители пояснения относно равнището на търговия не са правилни. Разследването освен това не потвърди съществуването на 25 % разлика между двете равнища на търговия. Всъщност, що се отнася до продажбите на промишлеността на Общността, средната продажна цена за дистрибуторите е по-висока от цените, прилагани спрямо преработвателите. За условията на индийските производители износители това би означавало, че всяка евентуална корекция би увеличила всъщност определения процент на подбиване на цените. Обстоятелството, че цените за дистрибуторите са по-високи отколкото цените за преработвателите в случая на промишлеността на Общността се обяснява с факта, че преработвателите купуват големи количества и поради това получават отстъпка за количество. В случая с индийските производители износители пет от шест дружества, според собствените им данни, продават на по-високи цени на преработвателите отколкото на дистрибуторите. Едно дружество обаче е продавало на подчертано по-високи цени на дистрибуторите, а ценовата разлика между двете равнища на търговия за останалите дружества е много под 25 %.
(92)
Разследването показа също така, че двете основни равнища на търговия не са ясно разграничени поради обстоятелството, че някои големи дружества действат и като дистрибутори, и като преработватели. Освен това беше взето под внимание, че няма ясно изразена ценова разлика между двете равнища, тъй като поръчаното количество е като че ли по-съществен ценови фактор отколкото равнището на търговията. На последно място, в противоречие с твърдението на индийските производители износители, разследването показа, че промишлеността на Общността продава разглежданата стока както на дистрибутори, така и на преработватели. Затова заключението е, че няма основания на индийските производители износители да се предостави корекция за равнище на търговия.
(93)
Един от индийските производители износители, дружеството MTZ, поиска също така корекция за различно качество. Изтъкнато бе, че в списъка на сделките, използван за изчисляването на подбиването на цените, било включено фолио екстра-качество и че за екстра-качеството би трябвало да се получи право за завишаване на продажната цена със 100 %. В това отношение следва да се вземе под внимание, че в отговор на въпросника MTZ декларира, че дружеството продава три различни качества фолио: качество А, качество Б и несъответстващо фолио. В списъка на сделките обаче никъде не са указани различните качества. След оповестяването на временните мерки, MTZ предостави допълнителна информация как да бъдат идентифицирани в списъка на сделките стоките с несъответстващо качество. След получаването на тази информация Комисията сравни цените на стоките, обявени че са с несъответстващо качество с цените на останалите видове стоки и стигна до заключението, че няма ценова разлика между двете групи стоки. Поради това искането на MTZ за корекция за различно качество не бе прието.
(94)
На последно място индийските производители износители изтъкнаха, че при изчисляване на подбиването на цените Комисията би следвало да компенсира констатирани отрицателни маржове на подбиване на цените с констатирани положителни маржове. Тъй като това не било направено, те твърдят, че е бил определен по-висок марж за елиминиране на вредата. Следва да се вземе под внимание, че в изложената в съображения 112-114 от Регламента за временното мито методология за изчисляване на маржа на подбиване на цените средно претеглените нетни продажни цени на субсидирания внос са сравнявани модел по модел със средно претеглените нетни продажни цени на промишлеността на Общността на пазара на Общността. Поради това, тази методология позволи да бъде отчетен за конкретния случай на една сделка по износа размерът, с който цената на производителя-износител превишаваше средно претеглената цена на промишлеността на Общността. Поради това аргументът се отхвърля.
(95)
От гореизложеното следва, че се потвърждават временните констатации, изложени в съображение 114 от Регламента за временното мито за подбиване на цените, вариращо между 28,2 % и 50,5 %.
4.4. СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА ОБЩНОСТТА
(96)
Въз основа на неконфиденциалните отговори на жалбоподателите ИП твърдеше най-общо, че промишлеността на Общността не търпи никаква вреда. В това отношение, както е изложено в съображения 115-125 от Регламента за временното мито, разследването показа, че като цяло тенденциите в развитието на промишлеността на Общността са отрицателни, по-специално по отношение на пазарния дял и цените, както и по отношение на рентабилността, което ясно говори за значителна вреда. Тази тенденция се потвърждава в достатъчна степен от неконфиденциалните отговори на промишлеността на Общността.
(97)
Индийските производители износители твърдяха, че вземането на 1995 г. за начална година на събиране на данни по разследването е изопачило анализа и е довело до констатиране на вреда за промишлеността на Общността. Те поддържат, че 1995 г. била необичайно добра година в резултат на много високо търсене и било съвсем естествено след нея показателите за установяване на вреда да показват отрицателна тенденция. Индийските производители износители претендират, че фиксирането на 1993 г. за начална година би позволило много по-обективно разглеждане на развитието на показателите за установяване на вреда. Целта на разследването обаче, е да се оцени ефекта на подлежащия на изравняване внос върху състоянието на промишлеността на Общността през РП. За целите на такъв анализ се установяват тенденциите за някои показатели въз основа на информация за няколко (обикновено три) предхождащи РП години. Следователно целта на този анализ не е да се сравни началната година с РП, а да се оцени развитието за всяка една година от целия разглеждан период. Така или иначе, следва да се вземе под внимание, че по време на определянето на въпросния период Комисията не е разполагала с налична информация, която да укаже, че показателите за вреда биха показали различна тенденция при избор на по-ранна начална година. На последно място следва да се вземе под внимание, че изборът на по-ранна начална година не би бил благоприятен за индийските износители, тъй като времето, предхождащо РП се характеризира с голямо нарастване на техния пазарен дял.
(98)
Потвърждават се констатациите от съображения 115-125 от Регламента за временното мито.
4.5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ЗА ВРЕДАТА
(99)
Въз основа на гореизложените съображения се потвърждава, че на промишлеността на Общността е причинена имуществена вреда по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. ЕФЕКТ НА СУБСИДИРАНИЯ ВНОС
(100)
Индийските производители износители и ИП изтъкнаха, че няма очевидна връзка между индийския субсидиран внос и вредата, претърпяна от промишлеността на Общността. Те твърдяха, че е налице глобално отрицателно развитие на цените на ПЕТ фолиото, което се дължало на излишъци от стоката, съчетани с намаляване на цените за основните суровини. Освен това, цените на ПЕТ фолиото в Общността просто следвали глобалната отрицателна тенденция в развитието на цените, а обстоятелството, че средната цена на производителите от Общността е спаднала през 1996 г., когато пазарният дял на индийските производители износители намалява, потвърждавал твърдението на индийските производители износители. Следва обаче да се припомни, че Индия е една от основните причини за излишъците от ПЕТ фолио на световния пазар и че според данни на Евростат Индия намалява своите цени на европейския пазар още през 1996 г., докато другите основни износители като САЩ, Япония и Южна Корея увеличават своите цени. Обстоятелството, че индийците губят част от пазарния си дял през 1996 г. не означава, че те не са причинявали вреда на промишлеността на Общността посредством нарастващ ценови натиск, който води до намаляване на средната за промишлеността на Общността цена с 3 %. Накрая следва да се припомни, че анализът за установяване на вреда се извършва на основата на РП, а предходните години са използвани основно за очертаване на тенденцията.
Следователно аргументите, поддържани от индийските производители износители, се отхвърлят.
5.2. ЕФЕКТ ОТ ДРУГИ ФАКТОРИ
(101)
Констатациите, изложени в съображения 134-144 от Регламента за временното мито, се потвърждават със следните допълнения:
5.2.1. Внос от други трети страни
(102)
Индийските производители и ИП поддържаха довода си относно дискриминационния характер на разследването, което обхващало само внос с произход от Индия, докато през разследвания период имало нарастване на обема на вноса от Южна Корея и спадане на средните корейски цени. Индийските износители-производители твърдяха, че нарастването на обема на вноса от Южна Корея може дори да надвишава официално отчетения от Евростат, тъй като не било изключено вносителите на корейско ПЕТ фолио понякога да го оформят митнически под код по КН 3920 69 00 (други полиестери), така както са постъпвали и с ПЕТ фолио с произход от Индия.
(103)
Комисията поддържа аргументите, изложени в Регламента за временното мито, а именно, че абсолютното и относителното нарастване на пазарния дял на Южна Корея е по-малко от това на Индия и че цените за южнокорейското ПЕТ фолио са били трайно на по-високо ниво отколкото индийските цени. Освен това, корейските производители износители намалиха своите цени само година по-късно от индийците. Що се отнася до внос под код по Смесената номенклатура за други полиестери, Комисията не е получавала доказателства, от които да произтича, че корейско ПЕТ фолио е оформяно митнически под този код.
(104)
Последно, и най-важно, Комисията не е открила причини за започване на разследване срещу Южна Корея, тъй като до нея не са достигали никакви доказателства за нелоялна търговия под формата на дъмпингов или субсидиран внос от страна на корейските производители износители.
(105)
Въз основа на горепосоченото, ситуацията по отношение на вноса с произход от Индия и Южна Корея е различна, което изключва съществуването на дискриминация.
5.2.2. Флуктуации на цените на суровините
(106)
Индийските производители износители поддържаха, че въз основа на неконфиденциалните отговори на промишлеността на Общността на въпросника може да се заключи, че средният спад на цените на суровините през разглеждания период е по-скоро с една трета, а не със 17 %, както се твърди в Регламента за временното мито. Това се потвърждавало и от публично достъпната информация за развитието на цените на суровините. Те повториха предишния си аргумент, че намаляване на цените на суровините с една трета позволява на промишлеността на Общността да намали цените си без намаляване на рентабилността и следователно намаляването на цените на Общността не е предизвикано от индийския внос.
(107)
Следва да се вземе под внимание, че Комисията проучи развитието на цените на всички суровини за производството на ПЕТ фолио въз основа на конфиденциалните отговори на въпросника, което е отразено в съображениe 140 от Регламента за временното мито, и достигна до намаление от 17 %. В допълнение трябва да се каже, че неконфиденциалните отговори на промишлеността на Общността на въпросника наистина се концентрират върху развитието на цените за диметил терефталат (ДМТ) или терефталатна киселина (ТПК). Тъй като цената на тези суровини намалява повече отколкото цените на другите суровини, спадът на сумарните суровинни разходи със 17 % не влиза в противоречие с по-големия спад на разходите за ДМТ и ТПК. Поради това заключенията в съображениe 140 от Регламента за временното мито не влизат в противоречие с отговорите на въпросника, получени от промишлеността на Общността и се потвърждават.
5.2.3. Общи затруднения в полиестерния сектор
(108)
Индийските производители износители изтъкнаха довода, че спадащите цени на фолио от биаксиално ориентирани полимери на пропилена директно е повлияло върху цените на ПЕТ фолиото в опаковъчния сектор, тъй като двете стоки са взаимозаменяеми от гледна точка на потребителите на ПЕТ фолио. От това според тях следвало, че цените биха спаднали и без нарастващия внос на ПЕТ фолио в Общността.
(109)
Комисията трябваше да отхвърли този аргумент, тъй като не бяха приведени доказателства в негова подкрепа.
5.3. ЗАКЛЮЧЕНИЯ ЗА ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(110)
Предвид гореизложеното, заключението в съображение 145 от Регламента за временното мито се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. ВСТЪПИТЕЛНА БЕЛЕЖКА
(111)
Нито едно лице не приведе нови факти или аргументи по отношение на интереса на промишлеността на Общността, на други производители или вносители на ПЕТ фолио от Общността.
Поради това се потвърждават заключенията от Регламента за временното мито, по-специално заключенията, че мерките за отделните групи биха били или в тяхна полза (за промишлеността на Общността и други представители на затвореното производство на ПЕТ фолио), или с неутрално отражение (за представителите на затвореното производство) или най-много с ограничено отрицателно отражение (за вносителите).
6.2. ИНТЕРЕС НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ НА РАЗГЛЕЖДАНАТА СТОКА
(112)
Както е казано в съображение 2, Комисията получи становища от двама потребители на разглежданата стока след разгласяването на констатацията, довела до временните мерки. В материалите на потребителите се твърди, че в противоречие с временните констатации ПЕТ фолиото е суровина, която е важен фактор при формирането на техните разходи и че производството на производни стоки на основата на ПЕТ фолио представлява значителна част от съвкупното им производство. Те изтъкнаха освен това, че увеличаването на цените на промишлеността на Общността ще намали тяхната конкурентоспособност по отношение на внос от Южна Корея, Китайската народна република и САЩ. Твърдеше се освен това, че има случаи, когато промишлеността на Общността е отказвала доставки на определени количества ПЕТ фолио, издавайки липса на капацитет. Твърдеше се също, че промишлеността на Общността е отказала да разработи нестандартно фолио за специфичните нужди на един потребител, докато индийският производител приел поръчката. От това следвало, че е в интерес на потребителите доставките на ПЕТ фолио с произход от Индия да се запазят като алтернатива.
(113)
Комисията поддържа аргументите и заключенията, изложени в точка 153 от съображенията към Регламента за временното мито, що се отнася до дела на ПЕТ фолиото като цяло от общите производствени разходи на потребителите като цяло и дела на производните от ПЕТ фолиото стоки като цяло спрямо съвкупното производство на потребителя. Тъй като въпросният анализ е анализ на цялостното състояние, той не изключва наличието на отделни случаи, при които ПЕТ фолиото да е ключова суровина за потребителя. Това обаче не променя резултатите на разследването като цяло. Разследването показа освен това, че дори за потребителите, за които ПЕТ фолиото е важен фактор при формиране на разходите им, вносът на ПЕТ фолио с произход от Индия представлява само един малък дял от цялостното им снабдяване с ПЕТ фолио. Освен това притесненията на потребителите за загубване на алтернативен източник на внос в случай на недостиг на капацитет или на нужда да се разработи нов вид фолио не са основателни, тъй като изравнителните мита няма да изключат индийските производители износители от пазара на Общността. Митата само ще отстранят ефекта на незаконното, вредоносно субсидиране.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ОБЩНОСТТА
(114)
След разглеждане на различните интереси и на гореспоменатите аспекти Комисията потвърждава, че няма непреодолими основания да не се предприемат действия по отношение на разглеждания внос.
7. ОКОНЧАТЕЛНО МИТО
(115)
Въз основа на заключенията относно субсидиране, вреда, причинно-следствена връзка между тях и интерес на Общността Комисията преценява за необходимо да въведе окончателни изравнителни мерки.
7.1. НИВО НА ЕЛИМИНИРАНЕ НА ВРЕДАТА
(116)
Промишлеността на Общността подчерта, че е необходимо да се приеме по-висок процент за минимална печалба от шестте процента (фиксирани от Комисията в съображение 156 от Регламента за временното мито). В този случай обаче, не е важно да се определи окончателен процент, тъй като дори при по-ниската стойност, заложена от Комисията, вредоносният марж е по-голям отколкото маржа на субсидията. Индийските производители износители поискаха корекции за равнище на търговията и предложиха коригиране на метода на изчисляване на маржа на подбиване, използван при определяне на нивото на елиминиране на вредата. Дружеството MTZ поиска освен това корекция за разлики в качеството. Както е обяснено в съображения 92 и 93 по-горе, тези претенции бяха отхвърлени.
7.2. ФОРМА И НИВО НА МИТОТО
(117)
Там, където бе целесъобразно, размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе коригиран спрямо временните констатации. Ставката за окончателното изравнително мито е съответно по-ниска от нивото на временното мито за всички оказали съдействие индийски производители износители.
(118)
В съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент ставката за изравнителното мито трябва да съответства на маржа на субсидията, освен ако вредоносният марж не е по-нисък. Поради това за оказалите съдействие производители се въвеждат следните митнически ставки:
Ester Industries Ltd
12,0 %
Flex Industries Ltd
12,5 %
Garware Polyester Ltd
3,8 %
India Polyfilms Ltd
7,0 %
Jindal Polyester Ltd
7,0 %
MTZ Polyesters Ltd
8,7 %
Polyplex Corporation Ltd
19,1 %.
(119)
Предвид високото ниво на оказване на съдействие - обхванати са над 80 % от вносителите на разглежданата стока с произход от Индия в Общността - се приема за целесъобразно митническата ставка за неоказалите съдействие дружества да е на нивото на най-високата ставка, определена за оказалите съдействие дружества, т.е. 19,1 %. Това ниво гарантира, че неоказването на съдействие не се насърчава и че ще се минимизира избягването на обмитяване.
(120)
Потвърждават се съображения 159 и 160 от Регламента за временното мито.
8. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(121)
Предвид размерите на установените за производителите износители подлежащи на изравняване субсидии и сериозността на причинената на промишлеността на Общността вреда, се приема за необходимо сумите, обезпечени за временни изравнителни мита в съответствие с Регламент (ЕО) № 1810/1999 да се съберат окончателно на нивото на окончателните мита.
9. ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ГАРАНЦИИ
(122)
На последно място следва да се вземе под внимание, че службите на Комисията получиха от пет индийски дружества износители предложения за учредяване на гаранции. Комисията проучи направените предложения и стигна до заключения, че не е възможно те да бъдат надеждно контролирани и проследявани поради комплексността на стоката: за да се обхванат всички индийски групи стоки биха били необходими около 160 минимални цени, а нищо не гарантира, че предлаганата организация за контрол на гаранциите, Индийска агенция за експортен контрол, има достатъчно пълномощия и технически средства за осъществяването на толкова прецизен контрол. Поради това Комисията отхвърли получените предложения за учредяване на гаранции,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага окончателно изравнително мито за вноса на полиетилентерефталатно (ПЕТ) фолио, класифицирано под кодове по КН ex 3920 62 19 (кодове ТАРИК за 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91) and ex 3920 62 90 (TARIC codes 39206290*30, 39206290*91) и ex 3920 62 90 (кодове ТАРИК 39206290*30, 39206290*91) с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима спрямо нетната цена франко границата на Общността, преди обмитяване, е както следва:
Производител
Митническа ставка
(%)
Допълнителен код ТАРИК
Ester Industries Ltd
75-76, Amrit Nagar, Behind N.D.S.E. Part-1,
New Delhi - 110 003, India
12,0 %
A026
Flex Industries Ltd
A-1, Sector-60,
Noida - 201 301 (U.P.), India
12,5 %
A027
Garware Polyester Ltd
50-A Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East),
Mumbai - 400 057, India
3,8 %
A028
India Polyfilms Ltd
112, Indra Prakash Building
21, Barakhamba Road,
New Delhi - 110 001, India
7,0 %
A029
Jindal Polyester
Ltd 115-117, Indra Prakash Building
21, Barakhamba Road,
New Delhi - 110 001, India
7,0 %
A030
MTZ Polyesters Ltd
Sarnath Centre,
Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E),
Mumbai - 400 097, India
8,7 %
A031
Polyplex Corporation Ltd
2 Ring Road, Kilokri
Opposite Maharani Bagh,
New Delhi - 110 014, India
19,1 %
A032
Всички останали индийски дружества
19,1 %
А999
3. Освен ако не е предвидено друго се прилагат действащите разпоредби за митата.
Член 2
Сумите, обезпечени за временното изравнително мито, въведено с Регламент (ЕО) № 1810/1999 се събират окончателно по ставката на наложеното окончателно мито.
Обезпечените суми, надвишаващи окончателната ставка на изравнителното мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 декември 1999 година.