32005R0206
L 033/8
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 206/2005 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2005 година
за въвеждане на окончателни защитни мерки по вноса на сьомга, отглеждана в развъдници
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 3285/94 на Съвета от 22 декември 1994 г. относно общите правила за вноса и за отмяна на Регламент (ЕО) № 518/94 (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2474/2000 (2), и по-специално член 16 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 519/94 на Съвета от 7 март 1994 г. относно общите правила за внос от някои трети страни и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 1765/82, Регламент (ЕИО) № 1766/82 и Регламент (ЕИО) № 3420/83 (3), последно изменен с Регламент (ЕО) № 427/2003 (4), и по-специално член 15 от него,
след провеждане на консултации в рамките на Консултативния комитет, създаден съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 3285/94 и Регламент (ЕО) № 519/94,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 6 февруари 2004 г. Ирландия и Обединеното кралство информираха Комисията, че са се появили тенденции на внос на атлантическа сьомга, отглеждана в развъдници, във връзка с които те призоваха за предприемане на защитни мерки съгласно Регламент (ЕО) № 3285/94 и Регламент (ЕО) № 519/94; същите държави представиха информация, съдържаща налични доказателства, определени въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 3285/94 и член 8 от Регламент (ЕО) № 519/94; като поискаха Комисията да предприеме защитни мерки с помощта на тези инструменти.
(2)
Ирландия и Обединеното кралство представиха доказателства за това, че вносът на атлантическа сьомга, отглеждана в развъдници, в Европейската общност бързо се увеличава както в абсолютно изражение, така и в относително изражение спрямо производството и потреблението в Общността.
(3)
Те заявиха, че увеличаването обема на вноса на атлантическа сьомга, отглеждана в развъдници, сред останалите последици има отрицателни последствия върху цените на подобни или пряко конкуриращи продукти в Общността, както и върху пазарния дял, който се държи от производителите в Общността, в резултат от които са ощетени производителите от Общността.
(4)
По-нататък, въз основа на информация, представена от производителите от Общността, Ирландия и Обединеното кралство предупредиха, че всяко забавяне на приемането на защитни мерки от страна на Европейската общност би довело до вреди, които би било трудно да се възстановят и че във връзка с това следва спешно да се приемат съответните мерки.
(5)
Комисията информира всички държави-членки за възникналото положение и се консултира с тях относно условията за внос, тенденциите във вноса и доказателствата за значителна вреда, както и за различните аспекти на стопанската и търговската ситуация, възникнала във връзка с въпросния Общностен продукт.
(6)
На 6 март 2004 г. Комисията започна разследване, свързано със сериозните вреди или заплаха от такива по отношение на Общностните производители на продукт, подобен или пряко конкурентен на вносния продукт, който бе определен като сьомга, отглеждана в развъдници, дори нарязана, прясна, охладена или замразена („въпросния продукт“) (5) съгласно обясненията по-долу. Периодът на разследването се отнася за 2003 г., а изследваният период във връзка с разследването период обхваща интервала от началото на 2000 г. до края на 2003 г.
(7)
Комисията официално уведоми за разследването производителите, занимаващи се с износ, вносителите, както и техните представителни сдружения, за които се знае, че са засегнати, представителите на страните износителки и производителите от Общността. Комисията изпрати въпросници до всички тези страни, до представителните сдружения на предприятията за развъждане на сьомга в рамките на Общността, както и до онези страни, които са станали известни в рамките на времевите ограничения, установени в уведомлението за започване на разследване. Освен това, съгласно член 5 от Регламент (ЕО) № 519/94 на Съвета и член 6 от Регламент (ЕО) № 3285/94 на Съвета, Комисията даде на пряко заинтересуваните страни възможността да направят писмено изложение по становището си и да поискат изслушване на същото.
(8)
На 13 август 2004 г. Комисията наложи временни защитни мерки. Тези защитни мерки бяха съобщени на Съвета в съответствие с член 15, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 519/94 на Съвета и член 16, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 3285/94 на Съвета. Валидността на тези защитни мерки завърши на 6 декември 2004 г.
(9)
След публикуването на временните мерки Комисията продължи своето разследване с цел достигане на определени окончателни констатации. Някои правителства, някои производители, изнасящи продукцията си, и техни представителни сдружения, Общностни производители, доставчици, обработващи предприятия и вносители, както и техните представителни сдружения представиха своите коментари в писмен вид. При оформянето на окончателните изводи бяха разгледани и взети предвид устните и писмените коментари, представени от страните. В производствената база на осем производители в Общността бяха направени посещения с цел проверка.
(10)
Всички сътрудничещи страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се разглеждаше налагането на окончателни защитни мерки, наред с формата на предложените мерки. На всички сътрудничещи страни бе дадена възможността за представяне на коментари, които впоследствие бяха разгледани и в случаите, в които се счете за целесъобразно, бяха взети предвид при оформянето на окончателните изводи.
2. СПИСЪК НА СЪТРУДНИЧЕЩИТЕ СТРАНИ
Производители
Ardvar Salmon Ltd, Inverness, Шотландия, Обединеното кралство.
Atlantic West, Western Isles HS7 5LZ, Шотландия, Обединеното кралство.
Hennover Salmon, West George Street, Шотландия, Обединеното кралство.
Pan Fish Scotland Ltd, Argyll, Шотландия, Обединеното кралство.
Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg Sutherland, Шотландия, Обединеното кралство.
Marine Harvest (Scotland), Craigcrook Road, Шотландия, Обединеното кралство.
Orkney Salmon Ltd, Bellshill, Шотландия, Обединеното кралство.
Stolt Sea Farm Ltd, Western Isles, Шотландия, Обединеното кралство.
West Minch Salmon Ltd, Western Isles, Шотландия, Обединеното кралство.
Western Isles Seafood Co Ltd, Western Isles, Шотландия, Обединеното кралство.
Sidinish Salmon Ltd, Western Isles, Шотландия, Обединеното кралство.
Creevin Salmon, Mountcharles, Ирландия.
Marine Harvest Ирландия, County Donegal, Ирландия.
Вносители/Обработващи предприятия
Laschinger GmbH, Bischofsmais, Германия.
Syndicat National de l'Industrie du Saumon Fumé, Paris Cedex 14, Франция.
Vensy Espana SA, Malaga, Испания.
SIF Франция, Boulogne sur Mer, Франция.
Moulin de la Marche, Chateaulin, Франция
Group Labeyrie, St-Vincent-De-Tyrosse, Франция.
ИзносителиAalesundfisk AS, Aalesund, Норвегия.
Marine Harvest Норвегия AS, Bergen, Норвегия.
Cultivos Yadran SA, Renca, Чили.
Invertec Pesquara Mar de Chiloe SA, Providencia, Чили.
Marine Harvest Чили SA, Puerto Montt, Чили.
Pesca Чили SA, Piso 6, Чили.
Compania Pesquera Camanchaca S.A, Puerto Montt, Чили.
Чилиfood Sociedad Anonima, Montalva No 4.800, Чили.
Fjord Seafood Чили S.A, Puerto Montt, Чили.
Pesquera Los Fiordos Ltda, Puerto Montt, Чили.
Salmones Pacific Star S.A, Santiago, Чили.
Patagonia Salmon Farming S.A, Puerto Montt, Чили.
Salmones Mainstream S.A, Puerto Montt, Чили.
Yadran Quellon S.A, Santiago, Чили.
Salmones Friosur, Puerto Chabuco, Чили.
Aguas Claras, Puerto Montt, Чили.
Pesquera EICOSAL, Puerto Montt, Чили.
Cultivos Marinos Chiloe, Chiloe Island, Чили.
Patagonia Salmon farming, Puerto Montt, Чили.
Salmones Multiexport Ltda, Puerto Montt, Чили.
East Salmon P/F, Klaksvik, Faeroe Islands.
Faeroe Seafood Prime, Tórshavn, Faeroe Islands.
P/F Bakkafrost, Glyvrar, Faeroe Islands.
Landshandilin P/F, Tórshavn, Faroe Island.
Viking Seafood P/F, Strendur, Faroe Island.
S. A. Salmon Sp/f, Faeroe Island.
PRG Export Limited, Gota, Faeroe Island.
P/F Vestsalmon, Kollafjørdur, Faeroe Islands.
Samherji hf, Akureyri, Исландия.
Nordlaks Oppdrett AS Stokmarkers, Норвегия.
Seafarm Invest AS Lovund, Норвегия.
Norwegian Seafood Federation, Bergen, Норвегия.
The Faeroe Fish Farming Association, Tórshavn, The
Фарьорски острови.
ДоставчициEwos, West Lothian, Обединеното кралство.
Havsbrun Ltd, Fuglafjordur, Фарьорски острови.
Landcatch Ltd, Argyll, Обединеното кралство.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(11)
Продуктът, по отношение на който в Комисията се получи информация за съществуването на тенденции във вноса, поради които се налага предприемането на защитни мерки, е атлантическа сьомга, отглеждана в развъдници, дори нарязана, прясна, охладена или замразена.
(12)
При това обаче се счита, че въпросният продукт следва да обхваща цялата сьомга, отглеждана в развъдници. Ограничаването на въпросния продукт до атлантическа сьомга, отглеждана в развъдници, би означавало даване на твърде ограничено определение на въпросния продукт. Въз основа на физическите характеристики на различните видове сьомга (размер, форма, вкус и т.н.) производственият процес и заменяемостта на всички типове сьомга, отглеждана в развъдници, от гледна точка на потребителя се счита, че цялата сьомга, отглеждана в развъдници, представлява един-единствен продукт. Подобно на това, всички начини на обработка на сьомгата, отглеждана в развъдници (цели и изкормени, цели без глави и изкормени, филе), служат на едно и също приложение и са лесно взаимозаменяеми.
(13)
Някои страни възразиха, че замразената сьомга е продукт, различаващ се от прясната сьомга и не бива да се обхваща от понятието „въпросен продукт“. Една от страните отбеляза, че замразената сьомга подлежи на различна класификация в митническата тарифа и настоя, че същата е предназначена за промишлените предприятия за обработка и опушване, които освен това я предпочитат, докато потребителите предпочитат прясна сьомга. Друга една страна възрази, че замразената сьомга не е подходяща като суровина за опушване. Освен това, възникна и спор за това, че в инфраструктурата, изисквана от преработващите предприятия, съществуват различия, що се отнася до преработката на прясна и замразена сьомга. Възникнаха възражения и относно това, че за прясната и замразената сьомга пазарите са напълно отделени един от друг и че това обстоятелство се отразява в липсата на зависимост между цените на прясната и замразената сьомга, като освен това бяха дадени примери за профили на търговци на дребно, обработващи предприятия и потребители, които изискват един начин на обработка на сьомгата, а не друг. Една от страните възрази, че обичайните форми на търговско предлагане (например, цели риби, филе и т.н.) се различават от формите на предлагане на прясна сьомга.
(14)
Относно тези възражения обаче бе констатирано, че не са достатъчно обосновани. Наличието на различни позиции при класифицирането в митническата тарифа представлява един-единствен фактор, който сам по себе си не е решаващ измежду други фактори, които също подлежат на разглеждане. Преработващите предприятия използват както прясна, така и замразена сьомга, отглеждана в развъдници. При продажба на дребно обичайно се среща както прясна обработена сьомга, така и замразена обработена сьомга като двата вида обикновено се срещат в едни и същи обекти за търговия на дребно (въпреки че в някои обекти за търговия на дребно се продава или само прясна, или само замразена сьомга), дори и при положение, че са налице доказателства за незначителна разлика в цените. И двата вида са налице след различни начини на преработка и са на разположение за директна консумация от страна на потребителите. Въпреки че някои потребители е възможно да предпочитат да купуват продукта в прясно/охладено състояние, а други - в замразено състояние, като някои форми на обработка се възприемат като по-висококачествени от други, тези предпочитания и възприятия не са от значение. И двата основни вида обработка служат на една и съща крайна цел и се конкурират на един и същ пазар.
(15)
Една от страните излезе с твърдението, че не съществува взаимна гъвкава връзка в търсенето между прясната и замразената сьомга и в подкрепа на това си твърдение се позова на констатациите в Регламент (ЕО) № 930/2003 на Съвета. При все това е налице фактът, че в този Регламент се признава съществуването на ценова конкуренция между тези два продукта.
(16)
Вследствие на горното аргументът, че замразената сьомга е продукт, различен от прясната сьомга, се наложи да бъде отхвърлен.
(17)
Следователно се счита, че сьомгата, отглеждана в развъдници (различна от дивата) (прясна, охладена или замразена), независимо от начина на обработка се описва като един и същ продукт. Понастоящем съгласно кодовете по Комбинираната номенклатура тя се класифицира като: ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 и ex 0304 20 13.
4. ПОДОБНИ ИЛИ ПРЯКО КОНКУРИРАЩИ ПРОДУКТИ
(18)
Бе проведено разследване за установяване на това дали продуктът, произведен от Общностни производители - т.е. сьомга, отглеждана в развъдници (наричан по-долу „подобния продукт“), е подобен или пряко конкуриращ с вносния въпросен продукт.
(19)
За постигане на решение в частност бяха взети предвид следните констатации:
а)
внесеният продукт и общностният продукт в Митническата тарифа са разпределени в една и съща позиция на ниво код по ХС (6-цифров). Освен това, те имат еднакви или подобни физически свойства, например вкус, размер, форма и текстура. Произведеният в пределите на Общността продукт често се разпространява на пазара като продукт с най-високо качество и често се разпространява на пазара на дребно като продукт с по-висока цена. „Приликата“ обаче сама по себе си не изисква продуктите да са напълно идентични, като освен това минималните различия в качеството не са достатъчни да променят общата констатация за прилика между вносните продукти и продуктите, произведени в пределите на Общността;
б)
вносният продукт и общностният продукт са се продавали по подобни или идентични канали на продажба, като същевременно купувачите са имали лесен достъп до информацията относно цената, а продукцията на Общностните производители се е конкурирала предимно по отношение на цената;
в)
както вносният продукт, така и общностният продукт служат за едни и същи крайни цели, вследствие на което те са били или алтернативни продукти, или продукти-заменители, така че са били лесно взаимозаменяеми;
г)
както вносният продукт, така и общностният продукт са били възприемани от потребителите като две алтернативи, които са задоволявали конкретни желания или търсене, като в това отношение констатираните от някои вносители и износители разлики са били просто незначителни различия.
(20)
Във връзка с горепосоченото се стигна до извода, че вносният продукт и общностният са „подобни или пряко конкурентни“.
5. ВНОС
5.1. Увеличаване на вноса
5.1.1. Увод
(21)
Въз основа на данните, получени за периода 2000-2003 г., бе проведено изследване, чиято основна тема бе вносът през последния период, за който на разположение има надеждни данни и чиято цел е да се установи дали въпросният продукт се внася в Общността в толкова увеличени количества, в абсолютно или относително изражение спрямо общата продукция в пределите на Общността и/или при такива условия, които биха довели или по отношение на които би възникнала опасност от сериозна вреда за производителите в пределите на Общността. Една от страните излезе с твърдението, че увеличението на вноса се дължи на факта, че вносът на дива сьомга е включен в данните за вноса. При все това вследствие на проведеното изследване се разкриха факти, показващи, че въпреки че в данните на Евростат не се прави разлика между дива сьомга и сьомга, отглеждана в развъдници, наличната информация (американските и канадските статистически данни за износа) показва, че вносът на дива сьомга в Общността на практика се е намалил от 2001 г. насам. Следователно, включването на вноса на цялата сьомга в данните на Евростат не е причина за увеличението на вноса, което се наблюдава във въпросните данни. Наред с това, една от страните твърди, че 2000 г. е неподходяща за отчетна година за предприетия анализ като посочи, че през тази година цените на сьомгата са били необичайно високи. Така или иначе анализът се съсредоточава върху развитието на основните обстоятелства през последния период и заменянето на отчетната година с 1999 или 2001 не би довело до промени в резултата от този анализ.
(22)
По този начин окончателните констатации, дадени по-долу, се основават на данните, получени за периода от 2000 до 2003 г.
5.1.2. Обем на вноса
(23)
Вносът се е увеличил от 372 789 тона през 2000 г. на 455 948 тона през 2003 г., което представлява повишение с 22 %. За периода 2002-2003 г. вносът се е увеличил с 15 %.
(24)
Съотнесен към производството в пределите на Общността вносът е спаднал от 254 % през 2000 г. до 235 % през 2001 г., но оттогава е нараснал отново до 239 % през 2003 г. Въпреки че и това представлява намаление в сравнение с 2000 г., следва да се отбележи, че след спада през 2001 г. оттогава вносът отбелязва увеличение, съотнесено към продукцията през всяка следваща година. Освен това, следва да се припомни, че през 2003 г. е имало абсолютно увеличение на вноса с 15 %, което представлява много по-висок ръст отколкото през предишните години.
(25)
Цифрите по тримесечия за 2002 г. и 2003 г. разкриват, че през 2003 г. вносът за всяко тримесечие е бил по-висок в сравнение със същото тримесечие през 2002 г. и че най-високият ръст (до 20,8 %) е станал през втората половина на 2003 г.
I трим.
2002 г.
II трим.
2002 г.
III трим.
2002 г.
IV трим.
2002 г.
Обем (в тонове)
86 753
96 988
93 375
119 657
I трим.
2003 г.
II трим.
2003 г.
III трим.
2003 г.
IV трим.
2003 г.
Обем (в тонове)
92 667
108 655
112 862
141 763
Годишно нарастване
6,8 %
12,0 %
20,8 %
18,5 %
Източник: Евростат.
5.1.3. Извод
(26)
Въз основа на данните за вноса за периода 2000-2003 г. се стига до извода, че както в абсолютно, така и в относително изражение, съотнесено към продукцията, се наблюдава скорошно, рязко, внезапно и значително увеличение на вноса.
5.2. Цени на вноса
(27)
Условията, при които се осъществява вносът, също се разглеждат в светлината на данните от Евростат. Тъй като данните включват незначителни количества дива сьомга, се счита, че същата не е довела до някакъв значителен ефект по отношение на цените.
(28)
В това отношение следва да се отбележи, че между месец септември 1997 г. и месец май 2003 г. значителен дял от вноса на сьомга, отглеждана в развъдници, от Норвегия (която държи около 55 % от пазара в Общността) са били подложени на намеса в цените в контекста на тогавашните прилагани антидъмпингови мерки и мерки, насочени против субсидирането. В течение на 2002 г. нарушенията на тези ценови намеси от страна на някои норвежки производители, занимаващи се с износ, започнаха да подкопават ефективността на този инструмент и станаха причина за спадове в цените. През декември 2002 г. бе предложено антидъмпинговите мерки и мерките, насочени против субсидирането, на вноса от Норвегия да бъдат прекратени, в резултат на което през май 2003 г. тези мерки бяха прекратени. Вносните цени в течение на 2002 г. и първата половина от 2003 г. паднаха частично поради нарушение, частично поради доброволно оттегляне от страна на норвежките износители от ценовите намеси.
(29)
За периода 2000-2003 г. вносните цени паднаха с 28,5 %. Счита се, че това понижение надхвърля нормалните колебания в ценовите равнища на пазара поради степента на понижението в абсолютни цифри, както и поради това, че производителите, занимаващи се с износ, през 2000 г. не са постигали печалби над нормалните, като наред с това себестойността на продукцията в материално изражение не е спадала между 2000 г. и 2003 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Вносна цена
3,55
2,99
2,87
2,54
Източник: Евростат.
(30)
Неотдавнашното развитие в движението на цените се илюстрират по-ясно с данните по тримесечия. След като през 2002 г. вносните цени останаха сравнително стабилни, като се колебаеха в рамките на 2,83 EUR и 2,93 EUR, същите паднаха рязко от 2,87 EUR през първото тримесечие на 2003 г. до 2,24 EUR през третото тримесечие на същата година, преди да се възстановят частично до 2,48 EUR през четвъртото тримесечие на 2003 г.
I трим.
2002 г.
II трим.
2002 г.
III трим.
2002 г.
IV трим.
2002 г.
Вносна цена
2,83
2,93
2,86
2,85
I трим.
2003 г.
II трим.
2003 г.
III трим.
2003 г.
IV трим.
2003 г.
Вносна цена
2,87
2,62
2,24
2,48
Източник: Евростат.
(31)
Данните на Евростат за първото полугодие на 2004 г. показват, че първоначално цените са се увеличили, макар и да са останали под средната стойност за 2003 г., но впоследствие са следвали низходяща тенденция. Последната налична информация показва, че цените продължават да следват низходяща тенденция и са много ниски. Въпреки че се появиха някои твърдения за увеличаване на цените, те не се подкрепиха, като сегашните изключително ниски цени се потвърждават от отраслови източници в страните-износителки.
5.3. Пазарен дял на вноса
(32)
Пазарният дял на вноса е паднал от 73,5 % през 2000 г. до 71,9 % през 2001 г. и остава стабилен на приблизително същото равнище и през 2002 г. (72 %). През 2003 г. вносът повиши своя пазарен дял от 72,0 % през 2002 г. до 73,9 %, което представлява увеличение с 1,9 процентни пункта и достигна своето най-високо равнище през разглеждания период.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Износ
73,5 %
71,9 %
72,0 %
73,9 %
6. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ ОТ ОБЩНОСТТА
(33)
Почти цялото производство на въпросния продукт в Общността е била съсредоточена в Шотландия и Ирландия, въпреки че са налице и два производителя във Франция и поне един в Латвия.
(34)
През 2003 г. общото производство в пределите на Общността на въпросния продукт е било 190 903 тона, от които делът на производителите, които са сътрудничели напълно в предварителния етап на изследването е 85 231 тона, равняващи се на 45 % от общото производство в рамките на Общността. Следователно тези производители представляват значителен дял от общото производство на Общността по смисъла на член 5, параграф 3, буква в) от Регламент (ЕО) № 3285/94 и член 15, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 519/94. Съответно те се причисляват към общностните производители.
7. НЕПРЕДВИДЕНО РАЗВИТИЕ НА ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
(35)
Към края на 2002 г. предвижданията за Норвегия показват обща продукция на сьомга за 2003 г. приблизително около 446 000 тона. Към месец февруари 2003 г. Kontali Analyse (доставчик на информация за отрасъла) предвиждаше реколта от 475 000 тона. Това количество превишаваше с 30 000 тона норвежкото производство за 2002 г., но се очакваше, че по-голямата част от това увеличение ще се насочи към възникващите пазари, например към Русия и Полша, както и към далекоизточните пазари, в това число към Япония, Хонконг, Тайван и Китайската народна република. От 2000 г. насам Далечния изток се наблюдава отрицателен растеж, но през 2003 г. Норвегия очакваше тази тенденция да бъде обърната чрез отварянето на китайския пазар.
(36)
На практика действителното производство на Норвегия през 2003 г. бе около 509 000 тона (с около 63 000 тона повече от предвиденото от Правителството на Норвегия), като същевременно уловът превиши с 6 % прогнозата на Kontali Analyse. Освен това продукцията бе с 64 000 тона по-висока от постигнатото от Норвегия през 2002 г. Същевременно резултатът бе далеч от обрат в спада на продажбите в Далечния изток, като всъщност спадът дори се ускори до - 6,0 %. Освен това ръстът на възникващите пазари също претърпя понижение - от 47 % до 32 % за Русия и от 50 % на 30 % на европейските страни извън Общността. В действителност общото потребление в световен мащаб се увеличи едва с 6 % в сравнение с постигнатия през 2002 г. ръст от 9 % и 14 %, постигнати за 2001 г. Тази, както излиза, погрешна прогноза за производството, съчетана с развитието на потреблението в световен мащаб, бе извън предвижданията.
(37)
Вследствие на това Норвегия изпита сериозен проблем със свръхпроизводството, проблем, за който тя призна. Това, което се случи в действителност бе, че през месец август 2003 г., в усилието си да отстранят от пазара излишно произведения продукт, някои норвежки производители лансираха идеята да замразят 30 000 тона сьомга, отглеждана в развъдници. По-късно обаче тази идея бе отхвърлена, вследствие на което пазарът продължи да е пренаситен.
(38)
Освен това, през месец декември 2002 г. Комисията бе обявила своето предложение за прекратяване на антидъмпинговите мерки и мерките срещу субсидирането, насочени против Норвегия. Впоследствие, през месец май 2003 г., тези мерки бяха прекратени. Мерките до голяма степен се изразяваха във въвеждането на минимални цени за вносната продукция, които на практика гарантираха минимални цени за производителите, занимаващи се с износ. Когато бе обявено предложението за оттегляне на мерките, голям брой норвежки производители, занимаващи се с износ, или се отказаха от своите задължения, или просто престанаха да ги изпълняват. Като цяло норвежките производители на сьомга са сериозно задлъжнели към норвежките банки. След като започна постепенното падане на цените на сьомгата, в условията на отсъствие на минимални вносни цени, банките, дали заеми на норвежките производители, започнаха да предприемат стъпки към намаляване на собствените си рискове, като поискаха връщане на дълговете. Това породи омагьосан кръг, който доведе до увеличаване на улова, по-нататъшен натиск върху цените и увеличен натиск по посока към изнасяне на продукцията. Въпреки че в резултат от прекратяване мерките, насочени срещу Норвегия, се очакваха някои временни и незначителни поправки във вносните цени, размерът на спада на цените (изострен от проблема със свръхпроизводството) заедно с порочния кръг, породен от този спад и вследствие действията на банковата система, описани по-горе, също бе непредвиден.
(39)
През 2003 г. стойността на норвежката крона падна с 13 % по отношение на еурото, с 12 % спрямо датската крона и с 14 % спрямо шведската крона. Въпреки че колебанията във валутните курсове са нещо обичайно, тези колебания бяха сравнително големи и продължителни и освен това излизаха извън обичайния интервал на валутните флуктуации. Въпреки че еурото засили позициите си и спрямо лирата стерлинги, тя се понижи само с 6 %, с което сьомгата, отглеждана в развъдници във Обединеното кралство стана по-скъпа в Еурозоната спрямо норвежкия внос, отколкото беше в началото на годината. Най-важните вносителки на норвежка сьомга, отглеждана в развъдници, в Общността са Дания, Швеция, Германия и Полша. При това обаче голяма част от този внос в пределите на Общността се транспортира директно в някои страни от Еурозоната, например във Франция и Испания. Освен това, над половината сьомга, отглеждана в развъдници, внасяна в Дания, както и почти цялото количество, внасяно в Полша, се препродава в Еурозоната след преминаване на обработка. Вследствие от това спадът на норвежката крона спрямо еурото оказа влияние не само на директния внос от Норвегия в Еурозоната, но и върху вноса на такива страни, като Дания и Полша, които обработват сьомгата с цел препродажбата ѝ в Еурозоната. Ефектът на тези валутни колебания се предвиждаше да превърне пазара на Европейската общност в по-привлекателен пазар за норвежките производители износители, като ги изолира до някаква степен от ефекта на понижаването на техните цени в еуро и крони и същевременно им помага да поддържат приходите си от износ в своя собствена валута. Въпреки това цените за единица продукция паднаха дори и в норвежки крони. Същевременно тези валутни колебания снижиха цената на вносната сьомга, отглеждана в развъдници, в Европейската общност и повишиха привлекателността на вноса както за вносителите, така и за потребителите, например - за предприятията от преработващата промишленост. Вследствие на всичко това голяма част от свръхпроизводството на сьомга, отглеждана в развъдници в Норвегия, бе изнесена за Европейската общност.
(40)
Една от страните аргументира, че не е задължително свръхпроизводството извън Общността да води до увеличаване на вноса в Общността. Абстрактно казано, това е вярно, но изследването разкри, че в този конкретен случай свръхпроизводството наистина е довело до увеличение във вноса в Общността.
(41)
Наред с това бе изтъкнато и твърдението, че както премахването на търговските мерки, така и колебанията на валутните курсове се поддават на прогноза. Въпреки това, задълбоченият ефект вследствие на премахването на търговските мерки, съчетано със сравнително големите и продължителни колебания на валутните курсове, се оказа непредвидим.
(42)
Вследствие на гореказаното се стигна до извода, че причина за непредвиденото развитие на обстоятелствата около увеличението на вноса е било значителното свръхпроизводство в Норвегия, изострено от неспособността на норвежката промишленост да постигне прогнозния ръст на износа на пазарите извън Общността, неочакваният мащаб на ефектите от прекратяването на търговските защитни мерки срещу Норвегия, наред с работата на норвежката банкова система, описана по-горе, заедно с повишаването курса на еурото, което стана причина пазара на Общността да се превърне в необичайно привлекателно направление за норвежкия износ.
8. ЗНАЧИТЕЛНА ВРЕДА
8.1. Увод
(43)
С цел да се определи значителната вреда за производителите от Общността на подобния продукт, бе направена оценка на всички свързани фактори от обективен и поддаващ се на количествени измерения характер, имащи отношение към положението на тези производители. В частност, що се отнася до въпросния продукт, бе направена оценка на развитието на общите данни за цялата Общност, отнасящи се до потреблението, производствените мощности, производството, коефициента на натоварване на производствения капацитет, заетостта, производителността на труда, общото количество продажби и пазарните дялове. Тези общи данни имат за основа статистическата информация, събрана от Обединеното кралство и Ирландия с помощта на всеобхватни отраслови изследвания. Що се отнася до конкретните данни за отделните предприятия, те са извлечени на базата на данните, получени в резултат от сътрудничеството на производители от Общността и обхващат паричните потоци, възвръщаемостта на вложения капитал, запасите, цените, подбиването на цените и рентабилността за периода 2000-2003 г.
(44)
Следва да се отбележи още в началото, че в промишленото отглеждане на сьомга в пределите на Общността, както и другаде, се наблюдава сравнително неподдаващ се на изменения производствен цикъл, който завършва с прибиране на улова, и че веднага щом като уловът бъде прибран, той следва незабавно да бъде продаден, тъй като сьомгата може да се съхранява в течение на едва няколко дни, освен ако не бъде замразена. Замразяването ѝ е скъпо, като при всички случаи капацитетът за замразяване в пределите на Общността е ограничен. Вследствие на това нивото на продукцията следва задължително да се планира поне две години предварително, като щом веднъж бъде планирано, не може да се променя, освен около граничните стойности. Във връзка с това свръхпроизводството има забавен ефект върху производството, но ефектът му върху цените е незабавен и много сериозен.
8.2. Анализ на положението с производителите в Общността
8.2.1. Потребление
(45)
Потреблението на съответния продукт в Общността беше установена въз основа на общата продукция от всички производители в Общността и общия внос на съответния продукт в Общността, както е докладвано от Евростат, по-малко от износа на Европейската общност.
(46)
Между 2000 г. и 2003 г. потреблението в Общността се увеличи с 21,7 % от 507 705 тона на 618 038.
(47)
Следва да се отбележи, че сьомгата има сравнително висока ценова гъвкавост и по-високото пазарно увеличение на потреблението през 2003 г. може следователно да бъде частично обяснено с падането на цените на нивото на продажбите на едро.
8.2.2. Производствен капацитет и ползата за производителите на Общността
(48)
Производството на сьомга, отглеждана в развъдници, в Европейската общност се ограничава по ефективен начин с правителствени лицензи, в които се посочва максималното количество живо риба, което може да се държи във водата на всяко място и във всеки интервал от време. Представените цифри за капацитета се основават по-скоро на данните за общото количество лицензирани предприятия, отколкото на физическия капацитет за държане на риба в клетките, с които разполагат производителите в пределите на Общността. Стойността на кандидатстването и поддържането на лиценз е сравнително ниска, във връзка с което и стойността за поддържане на излишен капацитет е също ниска.
(49)
След като през периода 2000-2002 г., изследването показва, че в сравнение с 2002 г., през 2003 г. теоретичният производствен капацитет е нараснал с 2,2 %.
(50)
Натоварването на производствения капацитет (т.е. количеството риба, намиращо се във водата в сравнение с лицензираното количество) е нараснало от 43 % през 2000 г. до 48 % през 2001 г., след което бележи по-нататъшно нарастване и достига до 55 % през 2003 г. В тези данни се отразява фактът, че през периода 2000-2003 г. продукцията е нараствала по-бързо в сравнение с нарастването на капацитета, който се е увеличил с едва 2,2 %.
8.2.3. Производство на производителите в пределите на Общността
(51)
Производството (т.е. уловената риба) е нараснало с 30 % от 146 664 тона през 2000 г. до 190 903 тона през 2003 г., след като само за последната година е отбелязало увеличение от 13,7 %.
(52)
Следва да се отбележи, че поради дългия производствен цикъл, продукцията се планира поне за две години напред, както и че щом веднъж започне, производствените нива не могат да се донастройват, освен около граничните стойности.
8.2.4. Заетост
(53)
През 2003 г. заетостта е паднала с 6 % по отношение на въпросния продукт или от 1 269 през 2000 г. до 1 193 през 2003 г., въпреки че е следвала неравна крива с частично възстановяване през 2002 г.
8.2.5. Производителност
(54)
В течение на разглеждания период производителността е нараснала значително, от 115 тона през 2000 г. до 160 тона през 2003 г. Тези цифри отразяват нарастващата употреба на автоматизирани системи за хранене и други устройства за спестяване на труд, както и силният натиск, насочен към намаляване разходите, породен от нарастващите финансови загуби.
8.2.6. Обем на продажбите
(55)
В течение на периода 2000-2002 г. продажбите на производителите в пределите на Общността на подобния продукт са нараснали с 14,3 %, т.е. от 134 916 на 154 171 тона. Това нарастване се дължи на увеличение с 8,5 % на потреблението през същия период. През периода 2002-2003 г. продажбите на производителите в пределите на Общността са нараснали от 154 171 на 162 090 тона, т.е с 5,1 %, независимо от нарастването на потреблението с 10,3 % за същия период 2002-2003 г.
8.2.7. Пазарен дял
(56)
Пазарният дял на производителите от Общността се е увеличил от 26,5 % през 2000 г. на 28,1 % през 2001 г., като през 2002 г. е останал приблизително на същото равнище, но след това през 2003 г. е спаднал с 1,9 пункта (или 6,7 %) до 26,1 %, което представлява най-ниското ниво през разглеждания период. Тези цифри отразяват факта, че през 2003 г. вносът е нараснал не само като абсолютни стойности, но също и по отношение на потреблението.
8.2.8. Парични потоци
(57)
Паричните потоци можеха да се изследват като се обхванат най-вече дружествата, оказали сътрудничество, които по-скоро са произвеждали въпросния продукт, а не толкова по отношение на самия въпросен продукт. Следователно, този показател се разглежда като показател с по-малко значение отколкото другите разкрити показатели. Въпреки това е видно, че през 2001 г., 2002 г. и 2003 г. са се наблюдавали ясно изразени отрицателни парични потоци.
8.2.9. Възвръщаемост на вложения капитал
(58)
Възвръщаемостта на вложения капитал можеше да се изследва като се обхванат най-вече дружествата, оказали сътрудничество, които по-скоро са произвеждали въпросния продукт, а не толкова по отношение на самия въпросен продукт. Следователно, този показател се разглежда като показател с по-малко значение отколкото другите разкрити показатели. Въпреки това е видно, че възвръщаемостта на вложения капитал е паднала от 34 % през 2000 до почти нула през 2001 и 2002 г., преди да спадне до ниво -20 % през 2003 г.
8.2.10. Цена на подобния продукт
(59)
През периода 2000-2003 г. средната цена на подобния продукт спадна с 20,3 %, като през този период показа тенденция към трайно понижаване. Цените достигнаха своята най-ниска точка (2,79 EUR/kg) през 2003 г.
(60)
През първото полугодие на 2004 г. от наличната информация е видно, че средната единична продажна цена при производителите в пределите на Общността леко се е покачила заедно с лекото покачване на средните вносни цени, последвано от тенденция към понижаване. Последната информация разкрива, че цените отново следват тенденция към понижаване и продължават да са много ниски.
(61)
Една от страните възрази, че (като се позова на средногодишните валутни обменни курсове) спадовете в цените са по-незначителни, ако се вземат в лири стерлинги. Въпреки това Комисията има трайна практика в областта на защита на търговията да използва еурото като валутна единица.
8.2.11. Производствени разходи
(62)
Разгледано е не само изменението на цените, но и изменението на производствените разходи. През периода 2000-2003 г. производствените разходи се колебаят между 3,0 EUR и 3,2 EUR за килограм.
8.2.12. Рентабилност
(63)
Рентабилността при продажбите, осъществявани от Общностните производители в пределите на Общността, през 2001 г. е спаднала до - 3,3 % спрямо 7,3 % през 2000 г. Загубите през 2002 г. станаха по-малко изразени (- 2,5 %), след което обаче нараснаха до - 17,1 % през 2003 г. През 2003 г., тъй като вносът нарасна до своето най-високо равнище, а средната цена на вносната продукция падна до най-ниското си равнище (2,54 EUR/kg), средната цена на общностния продукт също падна до най-ниското си равнище (2,79 EUR/kg). Спадът в рентабилността при Общностните производители в периода 2000-2003 г. се появи през същото време, по което цената за килограм продукт, произведен от Общностните производители, падна от 3,50 EUR на 2,79 EUR.
8.2.13. Запаси
(64)
В този контекст запасите се отнасят до количествата жива риба във водата. Както и другаде, производителите в пределите на Общността разполагат с пренебрежими запаси уловена риба, тъй като им се налага да я продават незабавно. Следователно, спадът в крайните запаси разкрива спад в количеството жива риба, което е в процес на растеж и е предназначена за бъдещ улов. Следователно, в този случай намаляващите нива на запасите са показател за нарастваща щета.
(65)
Нивата на запасите са се увеличили от 36 332 тона през 2000 г. на 53 178 тона през 2002 г., след което са намалели на 43 024 тона през 2003 г. Това представлява намаление от 19,1 % на запасите за периода 2002-2003 г.
8.2.14. Извод
(66)
Изследването показва, че през периода 2000-2003 г. и особено в периода 2002-2003 г. вносът на въпросния продукт на пазара на Общността се е осъществявал в увеличаващи се количества и високи обеми.
(67)
Що се отнася до положението производителите в Общността пред периода 2000-2002 г., теоретичният производствен капацитет е останал горе-долу стабилен, докато производството се е увеличило с 14,8 %. Вследствие от това коефициентът на натоварване на производствените мощности през този период се е увеличил от 43 % на 50 %. Увеличение бележат и запасите жива риба във водата. Наблюдава се известна загуба на работни места, като същевременно производителността на труда е нараснала предимно за сметка на увеличената употреба на автоматизация.
(68)
За периода 2000-2002 г. обемите продажби са нараснали с 14,3 % (в сравнение с 8,5 % ръст на потреблението), като пазарният дял на производителите в пределите на Общността е нараснал от 26,5 % на 28,0 %.
(69)
Въпреки това дори през този период, 2000-2002 г., цените са паднали с 13,7 % и въпреки незначителното намаление на производствените разходи през 2002 г. (частично дължащо се на по-високия коефициент на натоварване на производствения капацитет и по-добра производителност на труда), изглежда, че това е довело до спад в рентабилността от 7,3 % през 2000 г. до загуби в размер на - 3,3 % през 2001 г. и - 2,5 % през 2002 г. Възвръщаемостта на вложения капитал и паричните потоци през този период също изпитват негативни изменения.
(70)
През периода 2002-2003 г. в позицията на производителите в пределите на Общността се наблюдава значително влошаване. Въпреки че производственият капацитет и самото производство са се увеличили, нарастването на производствения капацитет е било ниско (2,2 %) в сравнение с нарастването на потреблението в течение на тази година. Предвид дългия производствен цикъл нивата на производство се залагат поне две години напред като нарастването на производството е съответствало на предварително разработените производствени планове. Следователно, увеличеното производство само по себе си не следва да се разглежда като показател за това, че производителите в пределите на Общността са се радвали на стабилно положение през 2003 г. Увеличеното производство е довело до по-висок коефициент на натоварване на капацитета и е повишило производителността на труда.
(71)
Всички останали показатели са се изменяли в негативна посока. Запасите жива риба във водата са спаднали с 19,1 %. Въпреки 10,3 % растеж на потреблението продажбите на продукция, произведена от Общностни производители са нараснали само с 5,1 % като по този начин те са загубили пазарен дял, който е спаднал с 6,7 %. Нещо повече, тази загуба на пазарен дял е протичала в условията на спад в цените, при които Общностните производители са били принудени да намаляват цените, така че да могат да продадат своята продукция. В сравнение с 2002 г. цените са спаднали с още 7,6 % (и са били с 20,3 % по-ниски отколкото през 2000 г.), докато производствените разходи са се увеличили и са достигнали своето средно ниво, отчетено за този четиригодишен период. Това е довело до рязко понижаване на рентабилността, в резултат от което производителите в пределите на Общността са регистрирали загуби в размер на 17,1 %. Тези загуби са били отразени в общата възвръщаемост на вложения капитал, която е достигнала ниво -20 %. Докато паричните потоци бележат известно увеличение, това фактически е отразило намаляването на запасите жива риба във водата и неспособността за реинвестиране.
(72)
Някои страни излязоха с възражение, че по-едрите производители не са изпитали вреда. Въпреки това следва да се напомни, че Общностните производители на базата на данни, за които бе установено наличието на сериозна щета, включват няколко едри производители.
(73)
Като се вземат предвид всички тези фактори, се стигна до извода, че производителите в пределите на Общността са претърпели значителна вреда поради добре изразеното общо влошаване на своята позиция.
9. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
(74)
С цел изследване наличието на причинна връзка между увеличения внос и значителната вреда, както и с цел вредата, причинена от други фактори, да не бъде приписвана на нарастването на вноса, вредните ефекти, породени от факторите, бяха подложени на разграничаване, като същевременно бяха разкрити връзките им с факторите, които са ги породили в действителност, като, след като вредата беше свързани с всички възможни причинни фактори, бе определено дали нарасналият внос представлява „истинската и основна“ причина за възникването на значителна вреда.
9.1. Анализ на причинно обуславящите фактори
9.1.1. Ефект на увеличения внос
(75)
Както бе илюстрирано по-горе, в периода 2000-2003 г. и в частност през периода 2002-2003 г. вносът на въпросния продукт на пазара на Общността се е осъществявал в увеличени количества и по-високи обеми.
(76)
Сьомгата, отглеждана в развъдници, представлява в основата си продукт за потребление, при което въпросният продукт и подобният продукт се конкурират главно в цената. Докато една от страните твърдеше, че вносът от Чили представлява основният фактор за установяване на цените, от друга страна е налице общоприетото мнение, че вносът, в частност този от Норвегия, е действителният пазарен лидер и основен фактор за установяване на цените. Вследствие от това дори ниските нива на подбиване на цените водят до свиване на цените, отразяващи се на всички Общностни производители.
(77)
Точно в този случай най-важният вреден ефект от нарасналия внос се е изразявал в големите по обем финансови загуби за Общностните производители. Поради водещата позиция на вноса както по отношение на пазара, така и по отношение на цената, увеличеният внос е довел до понижаване на цените на територията на цялата Общност. Ако вносът се бе повишил в по-малка степен, този ценови натиск също би бил по-нисък. Ако търсене на общностния пазар би било такова, че да поддържа такова увеличение на вноса на значително по-високи ценови нива, макар и такова увеличение да би довело до по-ниски нива на продажби и по-нисък пазарен дял за Общностните производители, все пак е възможно Общностните производители да не бяха понесли толкова значителна вреда.
(78)
В периода 2000-2002 г. цената на вноса спадна с 19 %, която плътно се следваше от цените на производителите в пределите на Общността. Докато пазарният дял в продажбите на производителите в пределите на Общността през този период, отбеляза увеличение, това увеличение бе отражение на производствените решения, взети няколко години по-рано, като както през 2001, така и през 2002 г. продажбите на Общностните производители доведоха до загуби.
(79)
В периода 2002-2003 г. вносът нарасна с 15 %. Пазарният дял на вноса се увеличи от 72 % на 73,9 %, докато пазарният дял на Общностните производители падна от 28 % на 26,1 %. През същия период вносът нарасна от 236 % на 239 %, съотнесено към продукцията, произведена в пределите на Общността. По този начин излиза,че вносът се увеличил както спрямо Общностната продукция, така и по отношение на потреблението в Общността за сметка на Общностните производители.
(80)
При все това, най-важният аспект на нарастването на вноса бе ефектът, който той оказа върху цените и рентабилността на Общностните производители. Както бе отбелязано по-горе, общоприето мнение е, че вносът (особено този от Норвегия) има водеща позиция по отношение на цената на пазара на Общността за сьомга, отглеждана в развъдници. Във връзка с това бе изследвано наличието на подбиване на цените с цел установяване дали наистина вносът в ниския ценови диапазон се е стремял да понижи цените, налагани от Общностните производители.
(81)
С цел постигане на по-голяма определеност, що се отнася до нивото на подбиване на цените, бе направено проучване на информацията по цените, при което се разгледаха сравними периоди от време на едно и също ниво на търговия, като се обхванаха продажбите в посока подобни клиенти. На базата на сравнение на средните цени ex Glasgow, по които продаваха Общностните производители и производителите, занимаващи се с износ за Общностните вносители (CIF границата на Европейската общност с включено мито), приетите в пределите на Общността цени бяха подбити в течение на трите последни години с 3,1 % и 7,1 %. Изглежда, че това е довело до спада в цените на Общностните производители, тъй като поради големия пазарен дял на вноса, цените се налагат именно от него. В частност, това, което е видно, е, че нарастването на вноса на дори по-ниски цени от тези през III тримесечие на 2003 г. е принудило Общностните производители непрекъснато да понижават своите цени до III тримесечие на 2003 г., откъдето идват и загубите, понесени от същите производители през тази година.
(82)
Прякото сравнение на вносните цени и цените на Общностните производители потвърждава направения анализ. В периода 2000-2003 г. вносните цени са паднали с 28,5 % или от 3,62 EUR до 2,59 EUR/kg с включено мито. През същия период средната цена на подобния продукт е паднала с 20 % или от 3,50 EUR до 2,79 EUR/kg като през този период се наблюдава стабилна тенденция към понижаване.
(83)
През периода 2002-2003 г. средната единична цена на вноса е паднала от 2,93 EUR до 2,59 EUR/kg, включително митото. Тъй като вносът се е бил увеличил до своето най-високо ниво, като същевременно средната цена на вноса е била паднала до най-ниското си ниво (2,59 EUR/kg, включително митото), вносните цени са станали причина цените на Общностните производители да следват тенденция към понижаване, при което средната цена на общностния продукт е паднала до най-ниското си равнище (2,79 EUR/kg). Средната единична цена на общностния продукт (с корекция ex Glasgow) е паднала от 3,02 EUR до 2,79 EUR/kg, което представлява понижение с 8 %.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Единични цени на Общностните продажби (1 000 EUR/тон) (7)
3,50
3,23
3,02
2,79
Единични цени на вноса, включително митото (1 000 EUR/тон) (8)
3,62
3,05
2,93
2,59
(84)
Спадът в цените на Общностните производители вероятно е бил главната причина за значителния спад на тяхната рентабилност. През 2000 г., когато производствените им разходи за килограм продукция са се равнявали на 3,1 EUR, а продажната ми цена (с корекция ex Glasgow) е била 3,50 EUR, Общностните производители реализират печалба в размер на 7,3 %. През 2001 г. и 2002 г., въпреки че коефициентът на натоварване на производствения капацитет, производството, производителността на труда, запасите жива риба, продажбите и пазарният дял са претърпели увеличение, производителите са понесли финансови загуби, намалена обща възвръщаемост на вложените капитали и негативни общи парични потоци, тъй като техните продажни цени (с корекция ex Glasgow) са паднали съответно до 3,23 EUR и 3,02 EUR като производствените разходи в началото първо леко се увеличили, след което е последвал спад до 3,2 EUR и 3,0 EUR съответно през 2001 г. и 2002 г. Заетостта също е отбелязала спад.
(85)
През 2003 г., тъй като цените (с корекция ex Glasgow) са паднали до 2,79 EUR под натиска на ниските цени на вноса като същевременно производствените разходи на ниво 2000 г. са били равни на 3,1 EUR, Общностните производители са регистрирали загуби в размер на 17,1 %. Тези загуби са се отразили и в негативната обща възвръщаемост на вложените капитали и отрицателните общи парични потоци. В същото време обемът на техните продажби е нараснал с едва 5,1 % в сравнение с нарастването на потреблението, което е било 10,3 %, а техният пазарен дял е спаднал с 1,9 пункта поради увеличаването обема и пазарния дял на вноса. Въпреки че капацитетът, коефициентът на натоварване на производствения капацитет, производството и производителността на труда са отбелязали увеличение, а заетостта е останала без промяна, ефектът от нарастването на вноса на ниски цени върху коефициента на натоварване на производствения капацитет, производството и заетостта е бил отложен. Това, че може да се очаква производството да падне в резултат от увеличението на вноса, е видно по намаляването на запасите жива риба през 2003 г.
(86)
Поради гореописаните причини се налага изводът, че съществува взаимна връзка между увеличаването на вноса и значителната вреда, понесена от Общностните производители, както и че увеличаването на вноса на ниски цени е довел до вредни ефекти спрямо Общностните производители и в частност по отношение на натиска към понижаване на цените на общностния пазар, от което са последвали значителни финансови загуби за Общностните производители.
9.1.2. фект на промените в потреблението в Обединеното кралство
(87)
Една от страните излезе с твърдението, че през 2003 г. е имало непотвърден спад в потреблението във Обединеното кралство и че това било причината, довела до възникването на вреда за Общностните производители. Пазарът на Обединеното кралство обаче не може да бъде изолиран от общия пазар в Общността, където фактите сочат, че потреблението в Европейската общност през периода 2000-2003 г. е нараснало с 21,7 % като нарастването за периода 2002-2003 г. е било 12,2 %. Следователно, първичната причина за значителните загуби, понесени от Общностните производители през 2003 г., се корени по-скоро в ниските цени, отколкото в непотвърдения спад на потреблението.
9.1.3. Ефект на промените в показателите на износа
(88)
Ефектът от колебанията в равнището на износа също бе сред темите на проучването. Износът е реализирал нарастване през разглеждания период като в интервала 2002-2003 г. в действителност се е удвоил като същевременно в контекста на катастрофалната ситуация на пазара на Общността, Общностните производители са търсели пътища за увеличаване на износа. Вследствие на това се налага изводът, че въпреки твърдението на една от страните за обратното, че промените в равнището на износа не са били причина за значителната вреда, понесена от Общностните производители. Във всеки случай данните, отнасящи се до рентабилността, са получени на базата на данните, отнасящи се само до износа на Общността.
9.1.4. Ефект на излишния капацитет
(89)
На изследване бе подложена темата за това дали е възможно вредните ефекти да са произтекли от излишния капацитет, който е бил налице при Общностните производители. През изследвания период 2000-2003 г. теоретичният капацитет се е увеличил значително по-малко от увеличението на производството и потреблението. Освен това, както вече бе отбелязано, теоретичният капацитет представлява общото количество жива риба, за което предприятията разполагат с правителствени лицензи. Производствените разходи, свързани с кандидатстване и поддържане на лицензите, са ниски. И наистина, главните фактори при отчитане на разходите са свързани с разходите за току-що излюпена сьомга, храна и работна ръка. Следователно, се налага изводът, че нарастването на теоретичния капацитет не е било причина за вредните ефекти, понесени от Общностните производители.
9.1.5. Ефект на конкуренцията сред общностните производители
(90)
Някои износители излязоха с твърдението, че причината, стояща зад спада на цената на сьомгата на общностния пазар, е била в свръхпредлагането от страна на Общностните производители. Вносът през 2003 г. обаче се е увеличил с 15 %, докато продажбите на Общностните производители на територията на Общността са нараснали едва с 5,1 %. Освен това, именно вносът е основният фактор за ценообразуването на този пазар, а не Общностните производители. И наистина, изследването на поведението на всички страни в областта на ценообразуването през 2002 г. и 2003 г. ясно показва, че вносната продукция последователно се е продавала на по-ниски цени, отколкото продукцията, произведена от Общностните производители, както и че цените на Общностните производители са следвали цените на вносната продукция в тенденцията им към понижаване. Ефектът на конкуренцията сред Общностните производители се уравновесява помежду им - загубите, понесени от един производител са се компенсирали от печалбите, направени от друг производител. Във връзка с това се налага изводът, че конкуренцията между производителите в пределите на Общността не е била причина за понасянето на тези сериозни загуби.
9.1.6. Ефект на увеличената смъртност сред рибата при пресмятане на производствените разходи
(91)
Една от страните излезе с твърдението, че през 2002 г. и 2003 г. по-високата от нормалната смъртност сред рибата в Ирландия и наблюдаването на твърде високи нива на заболеваемост сред рибата във Обединеното кралство и Ирландия е възможно да са довели увеличаване на производствените разходи и до прекъсване на производствения цикъл при някои производители. Тези явления обаче са били ограничени до сравнително малък брой ферми. Освен това, както показва таблицата по-долу, производствените разходи, понесени от Общностните производители през 2002 г., са отбелязали спад и са били близо до средната си стойност, отбелязана през 2003 г. за целия четиригодишен период. Следователно, се налага изводът, че по-високият от нормалния коефициент на смъртност сред рибата не е бил причина за вредните ефекти в материален план.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
Средни производствени разходи (1 000 EUR/тон)
3,1
3,2
3,0
3,1
9.1.7. Общ ефект от по-високите производствени разходи
(92)
Беше изтъкнат аргументът, че норвежката индустрия постига по-ниски производствени разходи отколкото характерните за Общностните производители и че този факт наред с провала на Общностните производители в усилията им, насочени към понижаване на производствените разходи, е една от причините за нарастването на вноса и за появата на значителна вреда. От наличната информация е видно, че докато Норвегия се радва на някои предимства по отношение на някои разходи, Общностните производители се радват на някои предимства в сравнение с останалите производители. Общо взето, се отбелязва, че докато Общностните производители регистрират значителни загуби на текущия пазар, същите загуби са присъщи и за норвежките производители. Както вече бе отбелязано в раздел 8.2.12, през 2003 г. Общностните производители са реализирали загуби в размер на - 17,1 %. Статистическите данни на норвежкото правителство сочат, че през 2003 г. в рамките на извадката, обхващаща 148 ферми за развъждане на сьомга и канадска пъстърва, загубите са били в размер на - 12,1 %. Освен това, норвежките производители са извършвали дейността си в условията на тежкото бреме на задлъжнялостта си, представляваща значителен дял от общите им разходи. Тяхната обща задлъжнялост (изключваща резервите и активите, оставащи след приспадането на задълженията) е възлизала на 6,3 милиарда норвежки крони, докато общият им оборот е възлизал на 5,6 милиарда норвежки крони (9) (съответно равни на около 750 млн. EUR и 670 млн. EUR). В някои случаи тази ситуация става причина норвежките банки да се превърнат в действителни собственици на норвежките производители. Следователно, се налага изводът, че дори и да е имало малки разлики, никаква разлика между средните производствени разходи на Общностните производители и същите на производителите, занимаващи се с износ, не е могла да бъде материална причина за понесената значителна вреда.
9.1.8. По-високи транспортни разходи в Шотландия
(93)
Една от страните излезе с твърдението, че в по-отдалечените райони в Шотландия инфраструктурата е по-слабо развита, което води до повишаване на разходите и е възможно да е една от причините за вредата, понесени от Общностните производители. В това отношение следва да се отбележи, че фермите за отглеждане на риба в Норвегия, която е пазарният лидер на пазара в Общността, често пъти са разположени в отдалечени местности с относително слабо развита транспортна инфраструктура.
(94)
Транспортните разходи не представляват такава голяма част от общите разходи при производството на сьомга, отглеждана в развъдници, и варират в съответствие с произхода на стоката и местоназначението на доставката им. Общо взето се счита, че при транспортните разходи, възникващи при доставянето на стоката на общностния пазар не са налице значителни разлики между Норвегия, Обединеното кралство и Ирландия. Освен това, производителите, занимаващи се с износ (които по определение са разположени извън пределите на Европейската общност), общо взето по правило имат по-високи транспортни разходи, възникващи във връзка с доставянето на стоката за продажба на общностния пазар. Следователно, се счита, че по-високите транспортни разходи в Шотландия не са допринесли за вредата, понесена от Общностните производители.
(95)
Освен това, при всички случаи не са представени каквито и да било доказателства в полза на твърдението, че транспортните разходи в Шотландия са се увеличили през последните години, поради което по-високите транспортни разходи не са обяснение за скорошното повишаване на финансовите загуби, понесени от Общностните производители.
9.1.9. Други фактори
(96)
Бе изтъкнато, че по-строгото екологично и санитарно законодателство в Общността, ограниченията пред вноса в трети страни, научните отчети за сьомгата и отрицателните изменения във връзките с обществеността, получили се в резултат от дейността на пресата, са допринесли за финансовите загуби, понесени от Общностните производители. В полза на тези аргументи не бяха представени доказателства, а пък и самите аргументи не получиха развитие. При тези обстоятелства тези фактори не могат да се приемат за истински причинно обуславящи фактори, отговорни за значителната вреда, понесена от Общностните производители. По време на окончателния етап от изследването не бяха открити и никакви други свързани с проблема причинно обуславящи фактори.
9.2. Приписване на вредни ефекти
(97)
Нарастването на вноса е причина само за ограничен негативен ефект по отношение на количествата, продадени от Общностните производители, въпреки че през 2003 г. продадената от тях продукция и пазарният им дял бележат известен спад. Изглежда най-важното обаче е, че значителният ръст във вноса е оказал разрушителен ефект върху рентабилността на Общностните производители предвид спада в цените по същото време. При положение, че вносът (покриващ 70-75 % от пазара) се радва на позиция на водещ фактор при ценообразуването, низходящата спирала, характерна за вносните цени оказва значително понижаващо влияние върху цените на Общностните производители. В резултат от това са се получили и значителните загуби, понесени от Общностните производители. Извън нарастването на вноса, характеризиращ се с ниските си цени, не бяха открити никакви други фактори, които да са допринесли за появата на вредата.
9.3. Извод
(98)
След като бе определено, че вредни ефекти в материален план, които да са се появили в резултат от действието на други познати фактори, не са налице, се стигна до извода, че съществува истинска и значителна връзка между увеличения внос на ниски цени и значителната вреда, понесена от Общностните производители.
10. ЗАЩИТНИ МЕРКИ
(99)
Анализът на констатациите, направени в резултат от проведеното изследване, потвърждава, че е налице значителна вреда, както и необходимост за приемане на окончателни защитни мерки с цел отстраняване на значителната вреда, понесена от Общностните производители, както и с оглед предотвратяването на по-нататъшна вреда за същите.
10.1. Форма и равнище на окончателните защитни мерки
(100)
Общностното производство на сьомга, отглеждана в развъдници, е недостатъчно за посрещане на търсенето, поради което е необходимо да обезпечи щото предприетите мерки да не бъдат замислени така че да пречат на достъпа до общностния пазар на производителите, осъществяващи износ. Тъй като главната причина за възникналата за Общностните производители вреда е големият обем внос, довел до ниски цени и станал причина за понижаване на цените и поддържането им на ниски нива, взетите мерки следва да бъдат замислени така че отстраняват сериозните щети и да улесняват регулирането на цените. За постигане на тези цели е необходимо мерките да водят до временна стабилизация на цените, която да не ограничава ненужно доставките и която да предвижда такъв период, през който Общностните производители да имат възможността да се настроят към бъдещите условия на увеличена конкуренция, идваща от евтините вносни продукти.
(101)
Временните защитни мерки се изразиха единствено във формата на квоти за внос на продукция, подлежаща на митническо облагане. Дори и през периода, през който бяха в сила временните мерки, вносът на сьомга, отглеждана в развъдници, продължи да прониква на пазара на цени, значително по-ниски от стойността на продукцията, произвеждана от производителите на Общността. следователно следва да се вземат мерки, които да доведат до увеличаване на цените до такова равнище, при което да се получи поне пълно възстановяване на направените от производителите на Общността разходи. По този начин би се улеснил процесът на нагаждане, като се осигури, че през този период на действие на мерките производителите на Общността няма да продължат да понасят загуби, ефектът от които би се изразил в това производителите на Общността не могат да съберат финансови средства, които биха им били необходими за вземане мерки, необходими за настройка и реструктуриране. С цел постигане увеличаване на цените, бе подложено на анализ възможността да се въведат квоти за внос на продукция, подлежаща на митническо облагане, макар и с твърде ниски защитни безмитни обеми. Този подход обаче бе счетен за неподходящ, тъй като едва ли би довел до очакваното влияние върху цените, както и поради това, че нарастващият пазар на сьомга, отглеждана в развъдници, не бива да бъде ограничават неоснователно. Поради тези причини следва да се установи ценови елемент, който да обхваща целия внос в Общността на сьомга, отглеждана в развъдници. Бе констатирано, че средните производствени разходи на производителите на Общността през 2003 г. възлизат на 3,10 EUR за един килограм продукция. Продуктът, произведен от производителите на Общността, обаче, обикновено управлява ценова премия върху вносния продукт в размер на около 10 %. Във връзка с това бе направен изводът, че нивото на вносните цени следва да се установи на 2 850 EUR за тон прясна сьомга. Това би следвало да позволи на производителите на Общността, въпреки влиянието на елемента „ниска цена“ да продават около точката на възвръщаемост. Бе възразено, че в някои предишни случаи не са били спазени предприетите за установяване на минимални цени мерки. В такъв случай, тези мерки не включват гаранции, а създаване на граница на вносната цена под която се дължи мито, и заобикаляне от плащане на мито, което представлява митническа измама. Също така, някои страни изразиха предпочитания към специални или адвалорни мита вместо създаване на минимална цена на вноса. Въпреки това налагането на такъв данък ще извади парични средства от пазара и затова се счита, че създаването на минимална цена на вноса представлява по-добро разрешение в средносрочен план. Все пак, за да се улесни адаптацията, се смята за подходящо през началния период, както е описан по-долу, да се прилага специално мито.
(102)
Появи се твърдение, че тъй като замразената сьомга налага по-ниска цена, отколкото прясната сьомга поради малко по-различната структура на производствените разходи, прилагането на едно и също ценово ниво при вноса би довело до фактическото изключване на замразената сьомга от общностния пазар. На тази основа се твърди, че за вносната замразена сьомга следва да се установи по-ниско ценово ниво, в което да се вземат предвид тези различни елементи, влизащи в стойността и че всички ценови елементи за замразената сьомга следва да бъдат по-ниски, отколкото за прясната сьомга. Тъй като на пазара разликата в цените е около 4 %, се счита, че за замразената сьомга следва да се установи по-ниско ценово ниво, което да отразява тази разлика. Следователно ценовото ниво за вносната замразена сьомга следва да бъде 2 736 EUR за тон.
(103)
Една от страните възразили, че наличието на две ценови нива би довело до усложнения за органите и би увеличило възможността от измами в точката на внос, но тези твърдения не са практически обосновани, като се имат предвид наказанията за митнически измами. От друга страна, бе възразено, че по отношение на сьомгата, отглеждана в развъдници, следва да се прилага режим, основан на различни цени, в зависимост от крайното предназначение на продукта (за обработка или за продажба на дребно). Такъв режим би бил много по-труден за контролиране, така че, поради практически доводи, се констатира, че не е приложим при дадените обстоятелства.
(104)
Тъй като понастоящем пазарните цени са по-ниски, с оглед предотвратяване на вълнения на пазара особено при обработващата промишленост, ценовият елемент следва да се разпредели върху даден период от време. Така ще се даде възможност пазарът постепенно да се нагоди към вносната цена, която предстои да бъде установена. В това отношение постъпиха твърдения, че е необходим дълъг период, за да се даде възможност на преработващите предприятия да се нагодят към покачването на цените, както и че следва да се установи кратък период, предвид тежкото положение на Общностните производители. Счита се, че периодът на разпределяне на ценовия елемент следва да се въведе, считано от датата на влизане в сила на окончателните защитни мерки и да е с продължителност до 15 април 2005 г. като през този период следва да важи цена от 2 700 EUR за тон прясна сьомга и 2 592 EUR за замразена сьомга.
(105)
Счита се, че ценовият елемент по време на окончателния етап следва да приеме формата на променливо мито. Ако вносът се осъществява на цена CIF граница на Общността, равна или над установената вносна цена, не се дължи никакво мито. Ако вносът се осъществява на по-ниска цена, става платима разликата между действителната цена и установената вносна цена. Този елемент на минимална цена се прилага непрекъснато както в рамките на митническите квоти, съгласно изложеното по-долу, така и при достигане прага на тарифната квота.
(106)
С цел обезпечаване спазването от страна на вносителите на ценовия елемент се счита, че в рамките на конкретно посочения срок от време от вносителите следва да се изисква да представят задоволителни доказателства на вътрешно държавните митнически власти относно действителната вносна цена за тон, платена при вноса на сьомга, отглеждана в развъдници. С цел обезпечаване спазването от страна на всички вносители на условието да представят задоволителни доказателства в рамките на установения срок от време от вносителите следва да се изисква да представят адекватна гаранция на вътрешнодържавните митнически власти след внасянето на сьомгата, отглеждана в развъдници. Предвид нивото на предложения ценови елемент, независимо дали се отнася за разпределен във времето или окончателен, било за прясна, било за замразена сьомга, отглеждана в развъдници, се счита, че е подходящо да се наложи гаранция от 290 EUR/тон (WFE), внесена сьомга, отглеждана в развъдници (Група 1 - 320 EUR/тон, Група 2 - 450 EUR/тон). Прозвуча твърдението, че това ниво на гаранция е твърде високо и представлява твърде голяма тежест за вносителите. Същевременно обаче се счита, че по-ниско ниво на гаранцията не би постигнало целта си като се вземе предвид разликата между текущите пазарни цени и нивото на цената за вноса, което предстои да бъде установено. Предвид естеството на информацията, която следва да се предостави, както и съображенията за административно удобство, се счита, че срокът от време, в рамките на който следва да се представят задоволителни доказателства, следва да е период от 1 г., считано от датата на приемане на съответната митническа декларация. Гаранцията следва да се освободи, в момента в който вносителят представи задоволителните доказателства при положение, че това бъде направено в рамките на посочения срок от време. Ако даден вносител не успее да представи задоволителните доказателства в рамките на определения срок от време, гаранцията следва да се удържи окончателно във вид на вносно мито.
(107)
С цел осигуряване възможност за работа на общностните производители на разумно ниво на рентабилност (извън традиционното ниво на вноса), като същевременно общностният пазар се държи отворен и се осигуряват достатъчно доставки за задоволяване на търсенето, в добавка се счита за целесъобразно установяването на митнически квоти, отразяващи традиционните нива на вноса. Извън тези квоти върху вноса следва да се дължи и допълнително мито. Традиционните нива на вноса на сьомга, отглеждана в развъдници, които спазват установения ценови елемент, могат в такъв случай да продължат да се използват, без да се заплаща каквото и да било допълнително мито, като същевременно могат да се внасят неограничени количества при условие че се спазва условието за заплащане на допълнително мито.
(108)
С цел запазване на традиционните търговски потоци и обезпечаване, освен това, отвореността на общностния пазар и за по-дребни играчи, митническата квота следва да се раздели между онези страни/региони, които имат значителен интерес за доставяне на въпросния продукт, като същевременно една част от митническата квота следва да бъде запазена за други страни. След консултации, проведени с Норвегия, Чили и Фарьорските острови - страни, които имат такъв значителен интерес, и представляват значителни вносни дялове, се счита за целесъобразно да се определи конкретна митническата квота за всяка една от тези страни. По принцип митническата квота следва да бъде разделена на базата на дяловете от общото количество доставена продукция от съответната страна през тригодишния период, обхващащ 2001-2003 г. За отбелязване обаче е, че през второто полугодие на 2003 г. поради технически причини, свързани с граничния контрол, вносът от Чили е претърпял значителен спад (до под 3 % от вноса в Общността), което представлява приблизително половината от обичайния чилийски дял от вноса в Общността. Поради тази причина през 2003 г. вносът от Чили не е представителен, от което следва, че конкретната квота за Чили следва да се основава не на 2003 г., а на средния внос през 2001 г., 2002 г. и коригирана стойност за 2003 г. (на базата на 2002 г. плюс средния темп на нарастване на вноса през 2003 г., с изключение на Чили), така че да не са получат изкривявания на традиционните търговски потоци. С оглед избягване на ненужните административни усложнения митническите квоти следва да работят на принципа „пръв по време, пръв по право“.
(109)
Изглежда, че при нормални обстоятелства потреблението на сьомга, отглеждана в развъдници, в пределите на Общността е нараствало с приблизително 4-5 % годишно като се взима предвид и нивата на растеж, които се наблюдават в новите държави-членки. Данните за първото полугодие на 2004 г. обаче сочат, че пазарният тръст на общностния пазар за сьомга на практика се увеличава и че, докато обемът на пазара в новите държави-членки е малък, ако се съотнесе към пазара в ЕС-15, налице са доказателства, че годишните темпове на нарастване в новите държави-членки (които са били от порядъка на 30 %) са се увеличили в резултат от разширяването и понастоящем са значително по-високи (около 50 %). С оглед взимане предвид на този растеж митническите квоти (които се основават върху средния внос през периода 2001-2003 г.) следва да се увеличат с 10 %. Тъй като пазара на сьомгата е сезонен, като по-високият внос и продажби се падат през второто полугодие, митническите квоти следва да бъдат съобразени със сезона. Квотите са изчислени на базата на „еквивалент на цяла риба“ (WFE) като коефициентите на преобразуването за филета и останалото месо са съответно 1:0,65 и 1:0,9. Ако по време на прилагането на мерките стане видно, че коефициентът на преобразуване за останалото месо (1:0,9) престане да бъде подходящ предвид формата на обработка на вносната сьомга, отглеждана в развъдници (която понастоящем се предлага предимно изкормена и с глави), мерките могат да бъдат преразгледани.
(110)
Допълнителното мито следва да се установи на такова ниво, че да се обезпечат подходящи облекчения за Общностните производители, като същевременно не бива да представлява ненужно тежко бреме за вносителите и потребителите. Счита се, че не е подходящо облагането с мито ad valorem, тъй като такова мито би стимулирало по-ниските вносни цени, освободени от мито, и би се увеличило в реално изражение при евентуално нарастване на цената. Следователно, следва да се установи фиксирана митническа ставка.
(111)
Както бе подчертано по-горе, минималният ценови елемент винаги ще се прилага с оглед даване възможност на Общностните производители да продават на точката на покриване на производствените разходи. Както също бе споменато по-горе, минималният ценови елемент се установява под производствените разходи на Общностните производители, но тъй като в миналото те са били в състояние да продават с премия от около 10 % над номинала, очакванията са, че те ще продължават да са в състояние да извършват продажбите си по същия начин и така да възстановяват вложените производствени разходи. Ако традиционните нива на търговията бъдат надминати, поради което би се наложило да се заплаща допълнително мито, при прилагането на традиционния подход на Общностните институции на „продажба по по-ниска цена“, се счита за целесъобразно това допълнително мито да се базира на разликата между нивото на невредящата целева цена на Общностните производители и минималния ценови елемент. Тази разлика, която отразява степента, в която цената на вносния продукт е по-ниска от цената, която Общностните производители биха очаквали да получат при положение, в което не се наблюдава наличие на вреда, след корекция спрямо ценовите разлики между вносния продукт и продукта, произведен в пределите на Общността, по този начин се счита за обоснована база за установяване нивото на митото. Тази разлика бе изчислена на базата на претеглената средна невредяща цена за един тон продукт, произведен в пределите на Общността, основана на производствените разходи, характерни за общностния продукт, плюс печалба от оборота в размер на 14 %. Така се получава логическа връзка с установеното ниво на печалба, необходимо в предишни случаи на защита на търговията със сьомга, и се отразяват метеорологичните и биологичните рискове и рисковете, свързани с евентуални загуби, с които се сблъсква този отрасъл. Тази невредяща цена бе подложена на сравнение с минималния ценови елемент. Разликата между тези две цени се изразява в първоначално дължимо мито, възлизащо на 330 EUR за тон (WFE), което на базата на коефициентите на преобразуване, упоменати по-горе, се равнява на 366 EUR за тон за останалото месо и на 508 EUR за тон за филе.
(112)
В случай на евентуални изменения в обстоятелствата следва да се предвиди преразглеждане на мерките от страна на Комисията. За да може правилно да се вземат предвид пазарните изменения след евентуалното налагане на настоящите защитни мерки, е решено да се пристъпи към наблюдение и контрол на пазара и на измененията на цените. Ако статистическите данни или някаква друга събрана информация покаже, че окончателното ниво на вносните цени в размер на 2 850 EUR или 2 736 EUR, в зависимост от случая, се окаже нецелесъобразно, следва да се предприеме предсрочно преразглеждане на същото, така че това окончателно ниво на вносните цени да бъде променено още преди влизането му в сила. Въз основа на съответните обосновани доказателства следва да се провеждат редовни заседания с участието на заинтересуваните страни с честота всеки шест месеца или по искане на заинтересуваните страни.
(113)
В съответствие със законодателството на Общността и с международните задължения, поети от същата, окончателните защитни мерки не следва да се прилагат по отношение на всеки продукт с произход развиваща се страна, в случай, че делът на същата във вноса на този продукт в Общността не превишава 3 %. В това отношение в Регламент (ЕО) № 1447/2004 бе обърнато специално внимание на особеното положение на Чили в качеството му на развиваща се страна с оглед на това, че вносът от Чили не е обхванат от временните мерки, тъй като през втората половина на 2003 г. вносът от Чили е бил под 3 % праг. Съгласно Регламент бе потвърдено, че изменението на този внос ще бъде подложено на строго наблюдение и контрол с цел проследяване на това дали наблюдаваната тенденция към понижаване ще се превърне в трайно явление. След известен период на изследване обаче става очевидно, че вносът от Чили вече се е върнал на ниво около 6 % от вноса в Общността и че намаленото ниво на вноса през второто полугодие на 2003 г. вероятно е било само временно явление. Следователно, предвид факта, че общият внос от Чили през 2003 г. е превишил споменатото 3 % ниво, окончателните защитни мерки следва да бъдат приложени също и по отношение на вноса от Чили. Развиващите се страни, по отношение на които окончателните мерки не се прилагат, са посочени в приложение 2.
10.2. Продължителност
(114)
Окончателните мерки не следва да продължават повече от четири години, включително периода на временните мерки. Мерките следва да влязат в сила, считано от 6 февруари 2005 г. и да останат в сила до 13 август 2008 г.
10.3. Либерализация
(115)
С цел въвеждане на корекции мерките следва да подлежат на редовна либерализация след налагането им като с тази либерализация се обезпечава наличието на мощен импулс за Общностните производители, които постепенно да предприемат необходимото реструктуриране и нужните корекции. Счита се, че либерализацията следва да започне една година след налагането на временните мерки, след което да се предприема всяка година.
(116)
Либерализацията следва да бъде построена така, че да позволява внасянето на увеличаващи се количество сьомга, отглеждана в развъдници, при което да се спазва ценовият елемент, без да се заплаща допълнителното мито, като по този начин се увеличава конкурентният натиск, на който Общностните производители са подложени в течение на срока на прилагане на мерките. По същия начин, с цел вносът, надхвърлящ нивото на митническата квота, постепенно да започне да подлежи на по-ниско мито, ставката на допълнителното мито следва да бъде намалявана също така постепенно. Освен това, при либерализацията следва да се вземат предвид и очакванията по отношение на ръста на пазара. Във връзка с това либерализацията следва да бъде под формата на увеличение в митническата квота като същевременно следва да е налице намаляване нивото на допълнителното мито, което е дължимо при евентуално надхвърляне нивото на митническата квота. При всички случаи се счита, че митническата квота следва да бъде увеличена с 10 %, докато допълнителното мито следва да се намали с 5 %, като естествено този принцип може да се преразгледа в случай на необходимост.
10.4. Преструктуриране
(117)
Целта на окончателните защитни мерки е на Общностните производители да се осигури ограничен период от време, през който те да се преструктурират, така че да могат по-ефективно да се конкурират с вноса. В това отношение следва да се спазват разпоредбите от член 20, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 3285/94 на Комисията, в който е налице забрана за всякакво евентуално разширяване на мерките, ако не са налице доказателства за това, че Общностните производители предприемат необходимите корекции.
(118)
Общностните производители са вече в процес на преструктуриране, който е резултат от тежките загуби, поради които някои от предприятията отпаднаха от отрасъла, други банкрутираха или им бе наложено служебно управление, и поради които други предприятия бяха принудени да прекратят дейността си. През последните години бяха направени значителни подобрения в ефективността и производителността на труда. Въпреки това, ако на дадено предприятие предстои да се развива така че да доведе до максимум своята конкурентоспособност както сега, така и за в бъдеще, това предприятие има нужда от период от време, през който да приложи план за реорганизация и преструктуриране.
(119)
Основните елементи от стратегията по преструктурирането, разработени от съответните национални органи в сътрудничество с предприятията от отрасъла, включват (1) изпълнение на планове за оптимизация по места, насочени към преместване или сливане на фермите за развъждане на риба с цел окрупняване на фермите през следващите две-три години, като по този начин се увеличи ефективността и се намалят разходите; (2) разнообразяване номенклатурата с други видове - отглеждане на треска и калкан, при което фермите се зареждат с различни видове бяла риба, съчетано с увеличаване производството на стриди (при сегашното финансово положение на рибовъдните предприятия обаче тези промени са силно забавени поради липса на финансиране); (3) разработка на по-сложни екологични инструменти с по-голям капацитет, които да позволят по-успешно постигане на максимално възможното равнище биомаса в рибните стопанства като същевременно се поддържа добро състояние на морската екосистема и по този начин се улеснява насочването към по-уедрени рибни стопанства и по-широкомащабни икономии; (4) по-нататъшно използване на синхронизиран график на престоя на рибните стопанства в рамките на хидроложки свързани зони наред с координирано прочистване на паразитите, с което се обезпечава по-добра защита на рибата в развъдниците от зарази и заболявания и подобряване коефициентите на оживяване на току-що излюпената сьомга, откъдето би последвало намаляване на разходите; (5) създаване на координация между организациите на производителите в Ирландия, Обединеното кралство и Норвегия с оглед предотвратяване на бъдещо изостряне на проблемите, свързани със сериозно свръхпроизводство.
(120)
В прилагането на някои части от тази стратегия вече е постигнат известен напредък, в частност, в преследването на синхронизирания график на престоя на рибните стопанства и координираното прочистване на паразитите, като същевременно са заложени основите за значителен по-нататъшен напредък в течение на периода на прилагане на тези мерки. В случай, че в течение на периода на осъществяване на тези мерки не бъде регистриран достатъчен напредък в прилагането на корекциите, Комисията може да приеме такъв неуспех за промяна на обстоятелствата по смисъла на член 1, параграф 6 от настоящия регламент и да поиска преразглеждане на бъдещото прилагане на тези мерки.
11. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
11.1. Предварителни бележки
(121)
Наред с непредвидените изменения, увеличения внос, значителната вреда, причинната връзка и критичните обстоятелства бе проведен анализ на въпроса дали са налице принудителни причини, които биха довели до извода, че налагането на окончателни мерки не е в интерес на Общността. За тази цел, на базата на наличните доказателства, предоставени от Общностни производители, други производители на сьомга, отглеждана в развъдници в пределите на Общността, вносители и преработващи предприятия, бяха разгледани въздействието на окончателните мерки върху всички заинтересувани страни, както и възможните последствия при предприемане на такива мерки и при непредприемане на такива мерки.
11.2. Интересът на Общностните производители
(122)
Общностните производители имат общ годишен оборот от над 500 млн. EUR, като освен около 1 450 пряко заетите в отрасъла, е налице оценка, че непряко са създадени още 8 000 работни места, разпределени в обработката и в други подотрасли. Тези факти са част от значителния ръст на отрасъла, чиято продукция е отбелязала двукратно увеличение през периода 1995-2001 г. Общностните производители постигат все по-нарастваща производителност при производството на продукта, който се радва на разширяващ се пазар както в Общността, така и в световен мащаб. Те са жизнеспособни и конкурентноспособни при нормални пазарни условия и показват нарастваща производителност на труда.
(123)
Ясно е, че положението на общностните производители е под заплаха, освен ако не се коригира сегашното ниво на вноса, поддържащ ниски цените на продукцията. Доказателства за тази заплаха се намират в непрекъснато появяващите се сведения за предстоящи банкрути. Предложените мерки ще се прилагат по отношение на целия внос на въпросния продукт, различен от този от развиващите се страни, чийто износ за Европейската общност не превишава 3 % от целия внос в Общността. Следователно предложените мерки биха засегнали над 95 % от вноса. Въпреки че имаше възражение в смисъл, че ценовият елемент на мерките би могъл да създаде трудности при прилагането му, като се има предвид придобитият вече опит с намесите в цените на сьомгата, отглеждана в развъдници, следва да се напомни, че основата на ценовия елемент не е в намесите, а в променливото мито, което предстои да бъде събирано от националните митнически власти. Следователно, може предварително да се каже, че мерките ще имат ефект и ще позволят цените на общностните производители да се покачат до приемливо равнище.
11.3. Интересът на свързаните с отрасъла предприятия
(124)
Географските райони, в които се развива изкуственото развъждане на сьомга със стопански цели, обикновено са отдалечени - те се намират предимно в крайбрежните райони на Западна и Северна Шотландия и по западния бряг на Ирландия. В тези области възможностите за заетост са ограничени, във връзка с което изкуственото развъждане на сьомга се характеризира с важния си принос за местната икономика. Без този принос голям брой дребни местни предприятия, които осигуряват стоки и услуги за общностните производители и техния персонал, биха прекратили дейността си. Следователно, вземането на окончателните мерки е в интерес на свързаните с отрасъла предприятия.
11.4. Интереси на производителите на току-що излюпена сьомга и производителите на храна
(125)
Въпреки че една от страните излезе с обратното твърдение, ясно е, че е в интерес на най-едрите доставчици на Общностните производители (например производителите на току-що излюпена сьомга и производителите на храна) да е налице неотслабващо и предсказуемо търсене на тяхната продукция на цена, която да им позволява реализирането на разумна печалба.
11.5. Интерес на потребителите, преработвателните предприятия и вносителите в Общността
(126)
За да се даде оценка на въздействието върху вносителите, преработващите предприятия и потребителите в случай на приемане на мерки и в случай, че мерки не се вземат, на известните вносители, преработващи предприятия и потребители на въпросния продукт на общностния пазар бяха пратени въпросници. Вносителите/преработващите предприятия/потребителите обикновено са едни и същи, като голяма част от тях са фактически свързани с производителите, изнасящи продукцията си и намиращи се извън пределите на Общността, в частност в Норвегия. Отговори бяха получени от 6 вносители/преработващи предприятия/потребители и от една асоциация на преработващи предприятия. Освен това, редица сдружения на преработващи предприятия изпратиха на Комисията своите забележки, в резултат от което бяха установени контакти с голям брой преработващи предприятия и техни сдружения.
(127)
Появиха се мнения, че не следва да се вземат никакви мерки, тъй като спада в цените на сьомгата, отглеждана в развъдници, е бил само временен и краткотраен - в продължение на два-три месеца след прекратяването на антидъмпинговите мерки, насочени срещу Норвегия, през месец май 2003 г., като след това цените се били върнали към нормалните си равнища. Преработващите предприятия подчертаха, че всякакво повишаване на цените би довело до увеличение в основата на техните разходи, би намалило продажбите и рентабилността им и евентуално би довело до закриване на работни места и дори до делокализация, като освен това наблегнаха на обстоятелството, че заетостта в подотрасъла преработка на риба е значително по-висока, отколкото в отрасъла изкуствено развъждане на риба, и че в някои случаи техният подотрасъл осигурява заетост в области с ниска заетост.
(128)
Въпреки това е ясно, че цените през първото полугодие на 2004 г. не са се възстановили. Вносните цени са се покачили през периода, обхващащ последното тримесечие на 2003 г. и началото на първото тримесечие на 2004 г., но след това, през втората част на първото тримесечие на 2004 и второто тримесечие на същата година, са проявили трайна тенденция към понижаване, като цените на Общностните производители са следвали същите тенденции. Цените на Общностните производители остават значително под невредящата цена. Освен това, според последната получена информация е видно, че цените все още следват курс на движение надолу.
(129)
Основните разходи, възникнали при преработващите предприятия, са разходите за суровини и разходите за възнаграждение на работната ръка, като разбира се е вярно, че увеличението в цените на суровините води до разходите на преработващите предприятия. При все това, съгласно предоставена от преработващите предприятия информация, стойността на суровината, която те използват за своето производство, през периода 2002-2003 г. е спаднала с 10 %, след като за периода 2000-2002 г. е била вече паднала с 18 %. През 2003 г. е била с 26 % по-ниска, отколкото през 2000 г. Същевременно в информацията, представена от тях, се посочва, че продажните им цени през 2002 г. и 2003 г. са останали приблизително същите. Всички преработващи предприятия, които са подали данни относно рентабилността на преработката на сьомга, са отчели, че тези операции, свързани с преработката на сьомга, са били рентабилни, във връзка с което се счита, че тези предприятия могат да поемат малко увеличение в цената на суровината, без да се налагат съкращения на работната ръка, нито да се прибягва към делокализацията им. Ясно е, че сегашните ценови равнища на сьомга, отглеждана в развъдници, не могат да се задържат като средносрочна и дългосрочна прогноза. Така че преработващата промишленост при всички случаи ще се сблъска с увеличение в стойността на суровината и това ще стане в средносрочен до дългосрочен план.
(130)
Що се отнася до заетостта, в Общността заетите в подотрасъла преработка на риба са около 100 000 работници, въпреки че от това количество заетите в преработващите сьомга предприятия са твърде малко. Не са открити доказателства, че възможното въвеждане на мерки би довело до намаляване нивото на заетостта в пределите на Общността.
(131)
Преработващите предприятия подчертаха и необходимостта търговците на основните европейски пазари, наред с потребителите, да продължават да имат достъп до висококачествен продукт на ниски цени. Те изразиха особена загриженост във връзка с възможността за спекулативно изкупуване непосредствено след въвеждането на митническите квоти и заявиха, че в случай на достигане на митническата квота, те могат да бъдат принудени да спрат производството. Накрая те заявиха, че ако трябва да се вземат мерки, те следва да бъдат такива, че да поддържат адекватността на доставките и да спомагат за налагането на стабилни цени на пазара с оглед техните разходи по-добре да се поддават на прогнозиране. В това отношение докато едни се държаха в плътна опозиция спрямо всякаква форма на мерки, други подсказаха, че в случай, че се наложи да се предприемат мерки, те биха предпочели системата на митническите квоти, а трети изразиха предпочитание към системата на лицензите.
(132)
Следва да се отбележи, че мерките се състоят от ценови елемент, който отразява възстановяване на разходите за Общностните производители и митнически квоти, основаващи се на средния внос в Общността (включително новите държави-членки) през периода 2001-2003 г. плюс 10 % извън които се прилага допълнително мито. Следователно, преработващата промишленост в цялата Общност следва да продължи да има достъп до адекватни доставки на суровина. Въпреки че някои от страните възразиха, че мерките ще представляват тежко административно бреме за Общностните производители, това възражение не бе подплатено с основания, така че се счита, че мерките представляват минимално административно бреме, съчетано с ефикасно прилагане.
(133)
От горното следва, че неудобствата, които преработващите предприятия/потребителите и вносителите евентуално ще изпитат, ако въобще изпитат някакви неудобства, не се смятат за толкова значителни, че да натежат над очакваните ползи, които ще се натрупат при Общностните производители вследствие на окончателните мерки, които се считат за минимално необходими за отстраняване на значителната вреда и за предотвратяване на също така сериозно влошаване положението на Общностните производители.
11.6. Интерес на потребителите в Общността
(134)
Тъй като въпросният продукт е продукт за потребление, Комисията информира различни организации на потребителите относно началото на изследването. Отговор бе получен от една от страните в смисъл, че ползите от сьомгата са широко признати и че изкуственото увеличаване на цената би довело до затруднения при избор на алтернативи за доброто хранене на потребителите и би навредило на икономическата реализация както на вносителите на сьомга, отглеждана в развъдници, така и на обработващите предприятия и търговците на дребно. Освен това бе изразена загриженост за това, че всякакво увеличение на цените би довело до по-труден достъп до сьомгата, отглеждана в развъдници, и би задушило ръста на пазара в държавите-членки, в които брутният вътрешен продукт на глава от населението (БВП) е по-нисък от средния.
(135)
Както бе отбелязано по-горе обаче се счита, че сегашната пазарна цена е толкова ниска, че се характеризира като непоносима в средносрочен и дългосрочен план, като същевременно стопанските субекти ще продължават да имат достъп до неограничени количества внос при условието, че се спазва ценовият елемент и ще се заплаща допълнително мито над нивото на митническата квота. Освен това, предвид диапазона на границите между цената за цяла риба ex-фермата и цената на дребно на обработените продукти от сьомга, се счита, че е малко вероятно мерките да имат по-съществен ефект върху цените на дребно, от което следва, че въздействието върху потребителите ще бъде минимално. Въпреки това Комисията ще подложи на внимателно наблюдение и контрол въздействието на мерките върху достъпността и ръста на пазара в държавите-членки, в които брутният вътрешен продукт на глава от населението е по-нисък от средния,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Система от митнически квоти и допълнителни мита към тях
1. С настоящото се слага началото за периода от 6 февруари 2005 г. до 13 август 2008 г. на система митнически квоти, отнасящи се до вноса в Общността на сьомга, отглеждана в развъдници (различна от дивата), дори и нарязана, прясна, охладена или замразена, класифицирана съгласно кодовете по Комбинираната номенклатура (КН) ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 и ex 0304 20 13 (оттук нататък наричана за краткост „сьомга, отглеждана в развъдници“). Обемът на митническите квоти и страните, по отношение на които се прилагат същите, са посочени в приложение 1. Квотите са изчислени на база еквивалент на цяла риба (WFE), както и на база коефициентите на преобразуване за останалото месо (Група 1) и филета (Група 2), действително внесени, които са съответно 1:0,9 и 1:0,65.
2. За целта на настоящия регламент под „дива сьомга“ ще се разбира сьомгата, за която съответните компетентни органи на държавата-членка, в която е приета митническата декларация за свободно разпространение, въз основа на всички съответни документи, представени от заинтересуваните страни, установят, че е уловена в морски води за обикновената или тихоокеанската сьомга или в реките за дунавската сьомга.
3. Предвид член 4 вносът на сьомга, отглеждана в развъдници, над нивото на митническата квота подлежи на допълнително митническо облагане, по-конкретно формулирано за групата, в която е разпределена, в приложение 1.
4. За целите на определяне нивото на допълнителното дължимо мито сьомгата, отглеждана в развъдници, влизаща в кодовете по КН ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, се включва в Група 1 в приложение 1, докато сьомгата, разпределена в ex 0304 10 13 и ex 0304 20 13, се включва в Група 2.
5. По отношение на сьомгата, отглеждана в развъдници, продължава да се прилага обикновената митническа ставка, предвидена в Регламент (ЕО) № 2658/87 на Съвета (10), както и всяка преференциална митническа ставка.
6. При промяна на обстоятелствата Комисията може да преразгледа тези мерки.
7. По уважителни причини ставката на либерализация на тези мерки може да бъде преразгледана.
Член 2
Минимална вносна цена
1. Както в рамките на, така и извън митническата квота, упомената в член 1 по-горе, вносът на сьомга, отглеждана в развъдници, се обуславя от минималната вносна цена, която от време на време може да бъде преразглеждана предвид съответните фактори, включително предлагане, търсене и производствени разходи.
2. Вносът на сьомга, отглеждана в развъдници, която се продава на цена, по-ниска от минималната вносна цена, е предмет на митническия еквивалент на разликата между минималната вносна цена на съответните продукти, изброени в приложение 1, и действителната вносна цена на тези продукти (CIF общностна граница без мито).
3. Считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент и до 15 април 2005 г., минималната вносна цена се установява на 2 700 EUR за тон еквивалент на цяла риба (CIF общностна граница без мито) за прясна сьомга, отглеждана в развъдници, и на 2 592 EUR за тон замразена сьомга, отглеждана в развъдници. Минималната вносна цена за внос в Група 1 се установява на 3 000 EUR за тон за прясна и 2 880 EUR за тон замразена, а тази за внос в Група 2 се установява на 4 154 EUR за тон прясна и 3 988 EUR за тон замразена сьомга, отглеждана в развъдници.
4. Считано от 16 април 2005 г. до 13 август 2008 г. минималната вносна цена се установява на 2 850 EUR за тон еквивалент на цяла риба (CIF общностна граница без мито) за прясна сьомга, отглеждана в развъдници, и на 2 736 EUR за тон замразена сьомга, отглеждана в развъдници. Минималната вносна цена за внос в Група 1 се установява на 3 170 EUR за тон за прясна и 3 040 EUR за тон замразена, а тази за внос в Група 2 се установява на 4 385 EUR за тон прясна и 4 209 EUR за тон замразена сьомга, отглеждана в развъдници.
5. В случаите, в които стоката е била повредена, преди да влезе в свободно разпространение, като последица от което цената е разделена пропорционално с оглед определяне митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (11), минималната вносна цена, определена в параграф 3 или 4, според случая, се намалява с такъв процент, какъвто съответства на пропорционалното разпределение на действително платената или дължима цена. В такъв случай дължимото мито ще е равно на разликата между намалената минимална вносна цена и намалената нетна цена, свободна до границата на Общността.
Член 3
Гаранция при внос
1. За целите на настоящия регламент под „вносител“ ще се разбира лицето, представящо декларацията за освобождаване за свободно разпространение, или лицето, от чието име е представена такава декларация, а „задоволителните доказателства“ ще представляват представянето на митническите власти на доказателства за заплащането на действителната вносна цена за внесената сьомга или на резултатите от съответните контролни проверки, проведени от митническите власти.
2. Вносителите на сьомга, отглеждана в развъдници, представят пред митническите власти задоволителни доказателства за действителната вносна цена на тон, заплатена за вноса на сьомгата, отглеждана в развъдници.
3. Предвид разпоредбата за задоволителните доказателства освобождаването на стоката зависи от представянето на митническите власти на гаранция в размер на 290 EUR за тон (WFE), внесена сьомга, отглеждана в развъдници (Група 1 - 320 EUR за тон, Група 2 - 450 EUR за тон).
4. Ако в рамките на една година от датата на приемане на митническата декларация за свободно разпространение или в рамките на три месеца след предвидената дата на плащане за стоките, която дата е по-късна, вносителят не е представил задоволителни доказателства, както се изисква съгласно параграф 2 по-горе, митническите власти незабавно си отчислява частта от гаранцията, платена в съответствие с разпоредбите на параграф 3 по-горе, като мито, на което подлежи въпросната стока.
5. Ако след проверката митническите власти установят, че действително заплатената за стоката цена е под минималната вносна цена, посочена в член 2, те възстановяват разликата между тази цена и съответната минимална вносна цена като се ръководят от разпоредбите в член 220, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 2913/92. С цел предотвратяване неправомерно придобиване на финансови облаги в съответствие с действащите разпоредби се прилагат компенсиращи лихви.
6. Представената гаранция се освобождава в момента, в който вносителят представи задоволителните доказателства съгласно изискванията от параграф 2 по-горе.
Член 4
Развиващи се страни
Вносът на сьомга, отглеждана в развъдници, с произход една от развиващите се страни, посочени в приложение 2, не подлежи, нито се разпределя към митническите квоти, изложени в член 1, нито се ръководи от изискванията съгласно член 2 или член 3.
Член 5
Общи разпоредби
1. Произходът на сьомгата, отглеждана в развъдници, по отношение на която се прилага настоящия Регламент, се определя в съответствие с действащите в Общността разпоредби.
2. При спазване условията от параграф 3 всяко освобождаване за свободно разпространение в пределите на Общността на сьомга, отглеждана в развъдници, с произход някоя от развиващите се страни подлежи на следните условия:
а)
представяне на удостоверение за произход, издадено от вътрешнодържавните компетентни органи на тази страна при спазване условията, заложени в член 47 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, и
б)
условието, че продуктът е транспортиран директно, по смисъла на член 6, от тази страна до пределите на Общността.
3. Удостоверението за произход, упоменато в параграф 2, буква а), не се изисква за внос на сьомга, отглеждана в развъдници, предмет на доказателство за произход, издадено или съставено в съответствие със съответните правила, установени с цел представянето ѝ за преференциални тарифни мерки.
4. Доказателството за произход се приема само при условие че сьомгата, отглеждана в развъдници, отговаря на критериите за определяне на произхода, заложени в действащите в Общността разпоредби.
Член 6
Директен транспорт
1. Следните се считат за транспортирани директно в Общността от трета страна:
а)
продукти, транспортирани, без да преминават през територията на каквато и да било трета страна;
б)
продукти, транспортирани през една или повече трети страни, различни от страната на произход, с или без прекачване или временно съхраняване на склад в такива страни при условие че такова преминаване е обосновано с географски причини или изключително поради транспортни изисквания и при условие че продуктите:
-
са останали под надзора на митническите власти на страната или страните, през които стоката преминава транзитно, или в които е държана на склад,
-
не са влезли в търговската мрежа, нито са били освобождавани за консумация на място,
-
там не са преминавали други операции освен разтоварване и натоварване.
2. Доказателството, че условията, посочени в параграф 1, буква б), са изпълнени, се представя пред властите на Общността. В частност, това доказателство може да се представи под формата на един от следните документи:
а)
единичен транспортен документ, издаден в страната на произход, в който е отразено преминаването през страната или страните на транзитно преминаване;
б)
удостоверение, издадено от митническите власти на страната или страните, през които е осъществено транзитното преминаване, в което да се съдържа следното:
-
точно описание на стоките,
-
датите на разтоварване и претоварване, в зависимост от използваните плавателни съдове.
Член 7
Внос във фаза на превозване в Общността
1. Настоящият регламент не се прилага по отношение на продукти, които се намират във фаза на превозване по пътя си към Общността по смисъла на параграф 2.
2. Продуктите се считат, че се намират във фаза превозване, ако:
-
са напуснали страната на произход преди датата, на която настоящият регламент започва да се прилага,
-
се намират в процес на превозване между мястото на натоварване в страната на произход и мястото на разтоварване в Общността под действието на валиден транспортен документ, издаден преди датата, на която настоящият Регламент започва да се прилага.
3. Заинтересуваните страни представят на митническите власти доказателство за удовлетворяването на условията, посочени в параграф 2.
При това обаче, митническите власти имат правото да считат, че продуктите са напуснали страната на произход преди датата, на която настоящият регламент започва да се прилага, ако бъде представен един от следните документи:
-
в случай на транспортиране по море, товарителницата, показваща, че натоварването е извършено преди тази дата,
-
в случай на транспортиране с железопътен транспорт, коносаментът, който е приет от жп властите в страната на произход преди тази дата,
-
в случай на транспортиране със сухоземен транспорт, CMR договорът за превозване на стоки или друг транспортен документ, издаден в страната на произход преди тази дата,
-
в случай на транспортиране по въздух, коносаментът, който отразява факта, че авиопревозвачът е натоварил продуктите преди тази дата.
Член 8
Държавите-членки и Комисията поддържат тясно сътрудничество с цел осигуряване изпълнението на настоящия регламент.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз и се прилага до 13 август 2008 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2005 година.