РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2006 година
относно мярка C 24/2004 (ex NN 35/2004), предприета от Швеция за въвеждане на цифрова наземна телевизия
(нотифицирано под номер C(2006) 6923)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2007/258/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
призовавайки заинтересованите страни да изпратят своите коментари съгласно разпоредбите, цитирани по-горе, и зачитайки техните коментари (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 9 август 2001 г. сателитният оператор Nordic Satellite AB („NSAB“) (2) представи жалба пред Европейската комисия (наричана по-нататък Комисията), относно твърдението за държавна помощ, предоставена от шведската държава на оператора на шведската наземна мрежа Teracom AB (наричан по-нататък „Teracom“) и на някои от неговите филиали във връзка със създаването на цифрова наземна телевизия в Щвеция. (3) С писмо от 28 ноември 2001 г., търговският телевизионен оператор Viasat AB (нататък „Viasat“) - интегриран оператор за безплатна и платена телевизия, предяви възражение, подобно на това на NSAB.
(2)
След предварително проучване Комисията уведоми Швеция с писмо от 14 юли 2004 г., че е решила да открие официална процедура за разследване (наричана по-нататък „Решение за откриване на процедура“), както е предвидено в член 88 параграф 2 от Договора за създаване на Европейския съюз, относно твърденията за държавна помощ. Решението за откриване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 25 септември 2004 г. С него се призовава Швеция и другите заинтересовани страни да изпратят своите коментари за твърденията за държавна помощ.
(3)
На 29 Октомври 2004 г. Комисията получи отговора на шведското правителство („отговор от 29 октомври“) на своето решение за откриване на процедура. Тя получи също коментари и от следните заинтересовани страни: B2 Bredband AB („B2“) (4), Европейската асоциация за кабелни комуникации („ECCA“) (5), Европейската асоциация на сателитните оператори („ESOA“) (6), NSAB (7), Telenor Broadcast Holding AS („Telenor Broadcast“) (8), TeliaSonera AB („TeliaSonera“) (9), UGC Europe, Inc. („UGC“) (10) и Viasat (11).
(4)
С писма от 17 ноември 2004 г. и 17 януари 2006 г. Комисията изпрати бележките на заинтересованите страни до шведското правителство. Последното изпрати коментарите си върху бележките с писма от 20 декември 2004 г. и 20 март 2006 г.
(5)
На 22 ноември 2004 г., отдели на Комисията имаха среща с ECCA. Срещи имаше също с представители на NSAB и ESOA на 1 март 2005 г. и на 21 и 30 ноември 2005 г.
(6)
С писма от 8 февруари 2006 г., 7 април 2006 г., 31 май 2006 г. и 30 август 2006 г. Комисията изпрати допълнителни искания за информация до Швеция. Шведското правителство отговори с писма от 20 март 2006 г. („отговорът от 20 март“) (регистрирано на 22 март 2006 г.), 25 април 2006 г. („отговорът от 25 април“) (регистрирано на 24 октомври 2006 г.), 5 май 2006 г. („отговорът от 5 май“) (регистрирано на 11 май 2006 г.), 15 юни 2006 г. (регистрирано на 16 юни 2006 г.) и 1 септември 2006 г. (регистрирано на 4 септември 2006 г.).
2. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(7)
Настоящото решение се отнася до твърдението за държавна помощ, отпусната на Teracom и неговия филиал Boxer TV-Access („Boxer“) (наречени по-нататък Teracom и неговите филиали, които ще се именуват общо „Teracom“, освен ако не е посочено друго), във връзка с развитието на платформа за цифрова наземна телевизия в Швеция. (12) Съгласно жалбоподателите, Teracom е получил пряко и непряко (чрез обществените телевизионни оператори SVT и UR) финансова подкрепа от шведската държава. Тази подкрепа, както се твърди, е била използвана, за да се даде на наземното цифрово предаване в Швеция нелоялно конкурентно предимство пред другите платформи на цифровото предаване, като кабелната и сателитната.
(8)
Настоящото решение не се отнася до неуспеха на Швеция да приеме закони, нормативи и административни мерки, необходими за преминаване в съответствие с Директивата за прозрачност на финансовите отношения между държавите-членки и обществените предприятия, тъй като този въпрос е предмет на отделно заключение на Съда на Европейските общности. (13)
3. СВЪРЗАНИ ФИРМИ
3.1. Фирми, включени в развитието на цифрова наземна платформа в Швеция
3.1.1. Teracom
(9)
Teracom е фирма със задължението да изгражда и експлоатира наземна телевизионна радиоразпръсквателна платформа в Швеция. Тя е публична фирма, изцяло собственост на държавата. Създадена е през 1992 г., за да поеме операциите за телевизионно и радиопредаване, извършвани преди това от Шведската асоциация за телекомуникации („Televerket“). (14)
(10)
Съгласно своя учредителен договор, Teracom трябва да пренася и разпространява радио и телевизионни програми, да развива, намира пазар и изпълнява други услуги, свързани или съвместими с дейностите за пренос и разпространение. Тези други услуги представляват главно далекосъобщителни и информационни услуги.
(11)
От своето създаване Teracom е изключителен собственик и оператор на единствената съществуваща наземна предавателна мрежа в Швеция. (15) За да предават чрез наземната мрежа, частни и комерсиални телевизионни канали влизат в споразумения за пренос с Teracom и плащат на Teracom за предоставените услуги.
(12)
На 15 декември 2005 г. шведският регулатор на пощите и далекосъобщенията („Post- och telestyrelsen“) прие две решения, заключаващи, че Teracom, в ролята си на мрежов оператор, има значителна пазарна мощ в шведските пазари на едро за наземни радиоразпръсквателни услуги. По тази причина той наложи на Teracom специални задължения по отношение на разпространението на телевизия към крайните потребители както чрез аналогова, така и чрез цифрова наземна мрежа. Сега Teracom е длъжен, при определени условия, да осигурява достъп до наземната платформа на фирми, желаещи да разпространяват телевизия към крайните потребители, да прилага ценообразуване, ориентирано към разходите, да прилага недискриминационни условия за достъп до наземната плтаформа и да води отделни и открити сметки за собствените си дейности и дейностите, свързани с осигуряване на достъп. (16)
3.1.2. Boxer
(13)
Boxer предлага на потребителите достъп до телевизионни програмни пакети, както и други услуги, чрез платформата на цифровата наземна телевизия. Фирмата е създадена през октомври 1999 г. и е собственост 70 % на Teracom и 30 % на британска фирма за акционерен/рисков капитал 3i Со. (17)
(14)
Boxer е единственият дистрибутор на телевизионни програми (включително платена телевизия) в цифровата наземна мрежа на Швеция. Когато един телевизионен канал получи лиценз за разпространение за шведската наземна мрежа, той може или да подпише договор за разпространенние с Boxer за да бъдат предавани неговите програми, или да избере предаване „свободно по ефира“, т.е. да не е кодирано. Повечето телевизионни канали, предаващи по цифровата наземна мрежа са подписали споразумение за разпространенние с Boxer. (18) Според Boxer, ръстът за 2005 г. е 42 % и в края на декември 2005 г. (19), надхвърля половин милион абоната.
3.1.3. SVT
(15)
SVT е основният оператор в Швеция за публични услуги чрез радиоразпръскване. От 1997 г., SVT, както и всички други публични фирми за радио и телевизионно разпръскване в Швеция, е собственост на фондация. (20) Задълженията му като публична фирма за радиоразпръскване са регулират от двата лиценза за аналогово и цифрово предаване, които са издадени от правителството. Каналите на SVT за обществени услуги трябва да покрият до 99,8 % от шведското население и трябва да се предават в най-голяма степен чрез наземната мрежа. (21) Изискването за покриване на 99,8 % от населението означава, че до пълното изграждане на цифровата наземна платформа SVT трябва да предава успоредно и по аналоговата наземна мрежа. Понастоящем SVT купува всички услуги за наземно предаване от Teracom. (22)
(16)
Всички телевизионни канали на SVT се предават „свободно по ефира“. Лицензът за радиоразпръскване на SVT гласи също, че SVT може да използва сателити и на практика, за да достигне до цялото население на Швеция, SVT предава своите публични канали чрез сателит. В периода март 1999 г. - април 2004 г. NSAB - един от жалбоподателите - имаше изключителните права да разпространява публичните канали на SVT в скандинавския регион чрез своите сателити. (23) Публичните канали на SVT също са достъпни чрез кабелната мрежа по силата на закона „трябва да пренася“.
3.1.4. Utbildningsradion („UR“)
(17)
UR - „образователното радио“ е вторият оператор за публични услуги чрез радиоразпръскване в Швеция. Предава както радио, така и телевизия. Както SVT и UR е собственост на фондацията (виж т. 3.1.3. по-горе). (24)
(18)
Подобно на SVT, задълженията на UR като публичен разпространител са регулирани в лиценза му за радиоразпръскване като оператор на обществени услуги и от него се изисква, след консултации със Шведското радио („Sveriges Radio“) и SVT, да закупи услуги за предаване чрез аналоговата наземна мрежа от Teracom. (25) UR предава по един от каналите на SVT и неговите програми трябва да достигнат до 99,8 % от шведското население. Също така, програмите на UR трябва да се предават посредством наземната мрежа и се предават „свободно в ефира“ по наземните мрежи, по закона „трябва да пренася“ по кабелните мрежи.
(19)
В останалата част на настоящото решение SVT и UR ще бъдат назовавани общо „SVT“ и цифрите (напр. получаванията и плащанията) за всяка от двете фирми ще се дават общо за двете. (26)
3.2. Жалбоподатели
3.2.1. NSAB
(20)
NSAB е фирма със седалище, регистрирано в Швеция. NSAB притежава и експлоатира два сателита Сириус, които осигуряват скандинавския и балтийския регион, а също източна и централна Европа с телевизионни и други медийни и далекосъобщителни услуги. NSAB разпространява радио и телевизионни сигнали както на частни, така и на обществени оператори.
(21)
NSAB е 75 % собственост на един от водещите оператори на сателитни услуги „пряко в дома“ в Европа - регистрирания в Люксембург SES ASTRA - и 25 % на държавната шведска Космическа корпорация („Svenska Rymdaktiebolaget“). Шведската Космическа корпорация е държавно дружество с ограничена отговорност с дейност в Швеция. (27) До март 2000 г. NSAB бе частично собственост на Teracom. (28)
3.2.2. Viasat
(22)
Viasat е интегриран оператор на безплатна и платена телевизия, който разпространява програми чрез сателитната платформа Сириус. Работи извън Обединеното кралство, където също е регистриран. Viasat е филиал, изцяло собственост на шведската медийна група MTG AB („MTG“). MTG работи по целия свят и претендира между другото, че е най-големият оператор в Скандинавия и балтийските страни за безплатна и платена телевизия.
4. ТЕЛЕВИЗИОННО РАДИОРАЗПРЪСКВАНЕ
4.1. Платформи за телевизионно радиоразпръскване в Швеция
(23)
Понастоящем в Швеция телевизионните предавания се разпространяват чрез наземните мрежи, чрез кабелните мрежи и чрез колективни системи за приемане и рапространение на телевизиони сигнали („SMATV“), посредством сателити и широколентова платформа. Според правителството телевизионни предавания ще бъдат излъчвани скоро и чрез мобилни телефонни мрежи трето поколение. (29)
(24)
Фигура 1 по-долу илюстрира сравнителното значение на различните телевизионни платформи за Швеция през 2006 г. Фигурата посочва фактическото използване на различните платформи като процент от общия брой шведски домакинства. (30) В случая на наземната платформа, фигурата прави разлика между аналоговото и цифровото приемане.
Фигура 1:
Фактическо телевизионно приемане в Швеция през 2006 г.
(25)
Всички налични понастоящем предавателни платформи - кабелни, сателитни и наземни, са били или са повлияни от прехода от аналогово към цифрово телевизионно радиоразпръскване. Цифровизацията на разпръскването има големи предимства, изразяващи се в по-ефективно използване на спектъра и увеличени възможности за предаване. Това ще доведе до нови услуги, с по-високо качество и повече възможности за избор на потребителите.
(26)
Независимо от предавателния режим, цифровото предаване има или отворена архитектура, или съдържа система за условен достъп, където каналите са кодирани. Това означава, че, за да могат да получават открито цифрови предавания, потребителите трябва да имат цифров приемник, който или е вграден в телевизионния приемник, или е като отделно „set-top box“ устройство (цифров тунер), който работи като декодер. За да могат да се гледат кодирани канали, зрителите трябва да имат такъв тунер, който може да чете т.н. „карта за достъп“.
4.2. Развитие на цифровата наземна телевизия в Швеция
(27)
Цифровата телевизия в Швеция се разви силно през последните пет години. Докато всички цифрови платформи - сателитна, кабелна и наземна, изживяха бурен възход в периода 2000 г. до 2005 г., сателитната платформа бе водещата за цифровизацията (виж фигура 2). (31)
Фиг.2:
Развитие на цифровите платформи в Швеция (2000-05 г.)
(28)
Въз основа на предложение на правителството, парламентът реши през 1997 г., че развитието на цифрова наземна мрежа трябва да започне в няколко части на страната и че държавата постепенно трябва да реши, дали трябва да продължи изграждането на мрежата и ако решението е положително, да каже как да стане това. (32) Бе взето решение, че изграждането на цифровата наземна мрежа ще се финансира изцяло от участващите фирми, т.е. фирмите, излъчващи телевизионни предавания, и собственика на мрежата, но не и от държавата. (33)
(29)
През 2003 г., парламентът реши, че аналоговата наземна мрежа трябва да бъде изключена на 1 февруари 2008 г. (34), а през май 2004 г. реши, че виртуалният канал, резервиран за цифрово предаване от SVT, трябва да се изгради така че да покрие 99,8 % от населението в момента, когато аналоговата наземна мрежа е изцяло изключена. Оттогава, най-малко един или повече виртуални канали трябва да покриват 98 % от населението. Не бе взето решение относно покритието на другите виртуални канали. (35)
(30)
Според Teracom първият етап на изключване на аналоговата наземна мрежа е започнал на 19 септември 2005 г. и е покрил около 150 000 домакинства в Швеция. (36) Виж таблица 1 по-долу за планираните етапи и очаквания процент от населението, засегнат от изключването на всеки етап.
Таблица 1:
Планирано изключване на аналоговата наземна мрежа и очакван процент на засегнатото население
% от населението в засегнатата област
% от населението, покрито от цифрова наземна телевизия
(акумулирани стойности)
Етап 1, приключен през ноември 2005 г.
4
4
Етап 2, приключен през май 2006 г.
20
24
Етап 3 е планиран да приключи през ноември 2006 г.
16
39
Етап 4 е планиран да приключи през май 2007 г.
28
67
Етап 5 е планиран да приключи през октомври 2007 г.
33
100
Източник: Тераком. Отбележете, че цифрите представляват оценки.
(31)
Собствените средства и приходи на Teracom от продажбата на мрежови услуги (потребителски такси) не са били достатъчни за покриване на пълните инвестиционни разходи, свързани с разгръщането на цифрова наземна мрежа из цялата страна, и затова Teracom е трябвало да набере допълнителен капитал. Това е постигнато чрез заеми на капиталовия пазар и чрез продажба на активи, с което е финансирано изграждането на цифровата наземна мрежа. (37)
4.2.1. Предаване чрез цифровата наземна мрежа в Швеция
(32)
Цифровата наземна телевизия работи чрез виртуални канали, които представляват системи за комбиниране и оцифроване на множество сигнали за предаване по единична линия или по общ канал. В резултат се получава по-голям капацитет и по-голям брой канали, които могат да се предават едновременно. Понастоящем Teracom експлоатира пет виртуални канала, като всеки от тях има капацитет за предаване на около осем отделни телевизионни канала. През пролетта на 2006 г. четири от виртуалните канали покриха около 98 % от шведското население, а петия виртуален канал - около 50 % от населението. (38)
(33)
Правителството обосновава своето решение за даване на лиценз, с препоръките на Агенцията за радио и телевизия („Radio och TV-verket“), която разглежда заявленията. През октомври 2006 г., около 40 телевизионни канала получиха лиценз за предаване чрез цифровата наземна мрежа. Един от петте виртуални канала е резервиран за SVT, втори понастоящем е предназначен главно за TV4, а останалите канали се поделят между останалите лицензодържатели. (39)
4.2.2. Маркетинг на цифровата наземна мрежа пред потребителите
(34)
Boxer е отговорен за базата абонати - т.е. за маркетинг на това, което предлага платената телевизия по цифровата наземна платформа на крайните потребители. Според правителството Teracom и Boxer срещат жестока конкуренция от другите платформи за пренос, като например сателитните оператори. Това затруднява Boxer в опитите му да се утвърди и да изгради клиентска база, да таксува потребителите с пълната стойност нацифровия тунер (set-top box). Затова, след пускането на цифровата наземна платформа, Boxer предлага цифрови тунери на клиентите с ниска цена и възстановява разходите по време на целия период на абонаментния договор. Това обяснява защо Boxer е претърпял значителни загуби в началната фаза на своите операции. Когато Boxer е търпял загуби, е получавал капиталови инжекции при еднакви равни условия от двете фирми майки: 70 % от Teracom и 30 % от Skandia. (40)
4.3. Шведската обществена телевизия и нейното финансиране
(35)
Съгласно шведското законодателство, всяко домакинство, което притежава телевизионен приемник, трябва да плаща такса телевизионен лиценз. Парите от телевизионния лиценз финансират публичните фирми (радио и телевизия) в Швеция. (41)
(36)
Таксата за телевизионен лиценз се събира от предприятие, съвместна собственост на всички публични фирми за радио и телевизионни услуги в Швеция: Radiotjänst i Kiruna AB („Rikab“) (42). Rikab превежда събраните пари в специални сметки на Шведската национална служба за (
(37)
Въз основа на дейностите на SVT и всякакви промени или допълнения, които правителството иска да направи в задълженията за публични услуги, Парламентът определя всяка година сумите, които фирмата трябва да има на разположение за изпълнение на задълженията си за публични услуги. (43) SVT използва предназначените за него суми, за да изпълнява дейностите си за публични услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (44) Извън отпуснатите средства, SVT сам решава колко трябва да се използва например за програмни дейности и колко за разпространение на програмите (т.е. плащания на такси за разпространение на Teracom). (45)
(38)
По време на превключването към цифрова наземна система аналоговото и цифрово предаване по наземната мрежа ще се извършва успоредно, за да се осигури време на потребителите да се превключат към новия режим на приемане. За да се избегне по-високите разходи на SVT, в следствие на тези успоредни предавания, да доведат до значително увеличение на таксите за телевизионен лиценз, събирани от собствениците на телевизионни приемници (46), държавата реши да въведе алтернативен финансов механизъм за покриване на разходите. За тази цел през 2002 г. бе открита отделна сметка при Шведската национална служба за задълженията, наречена „сметка за разпространение“ („distributionskontot“). Сметката за разпространение се финансира със средства от rundradiokontot и чрез кредитен инструмент, осигурен от Шведската национална служба за задълженията. Парите от сметката за разпространение след това се прехвърлят на SVT, за да заплати за наземното разпространение. (47)
(39)
За първите няколко години сметката за разпространение е в дефицит, защото средствата, прехвърляни по нея от rundradiokontot, са по-малки от сумите, плащани от SVT за пренос. Разликата между сумите, превеждани в сметката от rundradiokontot и средствата, необходими на SVT за пренос, се покриват от кредит, отпуснат от Шведската национална служба за задълженията. Щом аналоговата наземна мрежа се изключи и SVT няма повече да плаща за успоредното предаване на аналогови и цифрови сигнали по наземната мрежа, преводите от сметката за разпространение към SVT ще намалеят и дефицита в нея ще се изплати постепенно. Оценява се, че разходите за паралелно предаване ще бъдат изцяло възстановени през 2013 г., когато сметката за разпространение ще бъде отново в състояние на баланс. (48)
(40)
Съгласно условията за финансиране, SVT не е ограничен по никакъв начин как да използва и разпределя сумите, получавани от rundradiokontot и сметката за разпространение - при условие че парите се използват единствено за дейности, свързани с публичните услуги, както е описано подробно в лиценза за радиоразпръскване и условията за финансиране. (49)
4.4. Предаване на публични услуги по наземната мрежа: плащания на SVT към Teracom за преносни услуги
(41)
Част от финансирането, получавано от SVT, се използва за закупуване на услуги за наземен пренос от Teracom. Цените на тези услуги са договорени между SVT и Teracom без участие на правителството. Според правителството и годишния доклад на Teracom, Teracom прилага принципа на равнопоставено третиране („likabehandlingsprincipen“) към всички разпространители, по отношение на таксите за аналогово и цифрово пренасяне. (50)
(42)
По отношение на аналоговия наземен пренос Teracom бе задължен, за периода от 1992 г. до декември 2005 г., да установи цените си на равнище разходи („självkostnadskalkyl“). Фактическите плащания на SVT към Teracom обикновено са определени за няколко години напред чрез договори, сключени между двете фирми. Според текущия договор, плащанията на SVT към Teracom за периода от 2004 г. до 2013 г. се основават, inter alia, на планирания график за изключване на аналоговата наземна мрежа. Ако парламентът реши да промени този график, плащанията може да се регулират. (51)
(43)
По отношение на цифровия наземен пренос, приложението на принципа на равнопоставено третиране от Teracom е отразен във факта, че от 1999 г. всички оператори (включително SVT) са таксувани по един и същ ценови модел, така наречения „модел на ценообразуване на основа проникване“ („penetrationsbaserad prissättning“). (52) Това означава, че отделно от определени определени такси на канал, т.е. основна такса („grundavgift“) и такса за свързване („anslutningsförbindelser“), операторите плащат променлива такса, пропорционална на съответния брой на техните зрители (т.е. проникване). Сумата на зрител от тази променлива такса е еднаква за всички канали. (53) Принципът на равнопоставено третиране ограничава ценовото поведение на Teracom към SVT и гарантира, че SVT не плаща за цифров наземен пренос повече от останалите оператори - доколкото исканите услуги са еднакви. (54) Принципът на равнопоставено третиране бе препотвърден наскоро в законопроекта за правителствения бюджет за 2005/06 г. (55)
(44)
[…]* (56) (57)
5. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ, ПРЕДПОЛОЖЕНИ ЧЕ СА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(45)
Мерките, оценявани в настоящото решение, са следните:
-
Непряка финансова подкрепа на Teracom, посредством предполагаеми прекомерни такси за пренос, платени от SVT за преносните услуги на Teracom както за аналоговата, така и за цифровата наземна мрежа;
-
Пряка финансова подкрепа чрез държавна гаранция на кредита отпуснат на Teracom и
-
Пряка финансова подкрепа под формата на условен принос на акционер („villkorat aktieägartillskott“), който трябва да се изплати от Teracom.
5.1. Преносни такси, плащани от SVT на Teracom
(46)
Въз основа на информацията, налична по времето на решението за откриване на процедура, Комисията имаше основание да счита, че правителството е използвало SVT като средство за канализиране на държавни средства към Teracom при преминаването от аналогова към цифрова наземна телевизия. Съгласно наличната информация, за SVT са били предназначени средства, които, натрупани за период от 2002 г. до 2013 г. биха надхвърлили очакваните разходи на Teracom за предаване на каналите на SVT. Надхвърлящите средства щяха да достигат около 509,61 милиона шведски крони към 2013 г. (виж Таблица 2по-долу).
(47)
Както е изложено в Решението за процедура, Комисията беше също загрижена, че средствата, предназначени за SVT да покрие плащанията си за пренос, автоматично се прехвърлят на Teracom. Ако сроковете и условията на Teracom за осигуряване на преносните услуги на SVT не са сравними с такива при нормални пазарни транзакции, всякакви плащания, надхвърлящи пазарните цени могат да доведат до съмнения за наличие на възможна скрита помощ в полза на Teracom.
(48)
Информацията на разположение на Комисията по време на Решението за процедура навеждаше на мисълта, че до 2007 г. плащанията на таксите за пренос от SVT към Teracom ще бъдат по-ниски от разходите на Teracom за предаване на каналите на SVT (видимо от колона 5 в Таблица 2). От 2008 г. обаче, когато аналоговата наземна мрежа ще бъде изключена и SVT няма да има повече задължението да прави успореден пренос в цифров и аналогов режим, информацията внушаваше, че годишните плащания на SVT ще надхвърлят разходите на Teracom за пренос на SVT: от 2008 г. до 2013 г. SVT ще плаща всяка година на Teracom значително повече от разходите му за пренос. За 2013 г. плащанията на SVT са оценени като 2,3 пъти разходите за пренос. Такива плащания ще компенсират много повече началните загуби на Teracom и ще му позволят да получи кумулативна печалба от 509,61 милиона шведски крони през 2013 г. Комисията имаше съмнения че тази печалба е в резултат на нормални пазарни условия, и бе загрижена, че печалбата може да представлява държавна помощ в полза на Teracom (виж Решението за откриване на процедура, параграф 32).
Таблица 2:
Такси за предаване, плащани от SVT на Teracom от 2002 г. до 2013 г., както е представено в Решението за откриване на процедура
Година
Плащания от SVT на Teracom (1)
Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT (2)
Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT (3)
Общи разходи на Teracom за предаване от SVT
(4 = 2 + 3)
Прогнозни годишни печалби на Teracom
(5 = 4 - 1)
Прогнозни кумулативни печалби на Teracom (6)
2002
485
480
160
640
- 155,00
- 155,00
2003
523
480
160
640
- 117,00
- 272,00
2004
556,46
480
160
640
-83,54
- 355,54
2005
591,79
480
160
640
-48,21
- 403,75
2006
256,19
240
160
400
- 143,81
- 547,56
2007
273,79
120
160
280
-6,21
- 553,77
2008
291,58
160
160
131,58
- 422,19
2009
309,57
160
160
149,57
- 272,61
2010
327,77
160
160
167,77
- 104,85
2011
346,16
160
160
186,16
81,31
2012
364,75
160
160
204,75
286,06
2013
383,55
160
160
223,55
509,61
5.2. Държавна гаранция в полза на Teracom
(49)
Въз основа на информацията, налична по времето на Решението за откриване на процедура, Комисията имаше основания да подозира, че гаранция за кредит е била издадена в полза, или най-малко е била достъпна, за Teracom.
(50)
През 2001 г. по причини, свързани главно с инвестициите на Teracom в цифровата наземна телевизия, прогнозите за неговата платежоспособност не бяха много оптимистични и очакванията бяха, че тя ще продължи да пада. (58) В следствие на това имаше сериозен риск, че Teracom не само няма да изпълни договорите си за пренос на програмите на SVT и TV4, но няма и средства за развитие и експлоатация на цифровата наземна мрежа като цяло. Освен това съществуваше и рискът, Teracom да не може да удовлетвори кредиторите си.
(51)
Предложение на правителството от ноември 2001 г. препоръчва да се даде на Teracom кредитна гаранция за максимум 2 милиарда шведски крони (приблизително 210 милиона еуро). Teracom ще плаща и таксата за покриване на риска и административните разходи, направени за издаването на гаранцията, която ще бъде за ограничено време. (59) Това предложение бе одобрено от Парламента през февруари 2002 г. (60) Според информацията на разположение на Комисията по време на вземането на Решението за процедура, непосредствено след одобрението, правителството е взело решение за издаване на гаранция на кредит в полза на Teracom.
(52)
Комисията обяснява приложението на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО за кредитни гаранции дадени от държавите-членки в нейното Известие за държавна помощ под формата на гаранции („Известието за гаранции“). (61) Съгласно раздел 4 на Известието за гаранции, само изпълнението на всички условия гарантира, че една индивидуална държавна гаранция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1. (62)
(53)
Въз основа на историята на кредитната гаранция и причините за решението за издаване на гаранция, както е изложено в Решението за процедура (лошото финансово състояние на Teracom и спадащата му платежоспособност), Комисията имаше основания да счита, че условията, изложени в раздел 4 в Известието за гаранции, не са изпълнени и кредитната гаранция представлява държавна помощ за Teracom.
5.3. Капиталовата инжекция
(54)
Въз основа на наличната информация за финансовото състояние на Teracom по време на Решението за процедура, Комисията не можеше да изключи факта, че условният принос на акционера във формата на капиталова инжекция представлява държавна помощ за Teracom.
(55)
Въпреки че Teracom започна реорганизация на цялостните дейности на групировката през 2002 г., за да подобри финансовото си състояние (63), и прогнозите за продажби се подобряваха, Teracom продължаваше да натрупва загуби и платежоспособността му продължи да спада. (64) Според наличната информация на Комисията по времето на издаването на Решението за процедура, съотношението на платежоспособност на Teracom бе на равнище 20 % в края на 2002 г., докато кредиторите изискваха това отношение да е 25 % (съгласно информацията на Комисията, равнището на групировката бе очевидно 30 %). (65) Както Teracom, така и неговите кредитори, настояваха да се направи финансова инжекция на Teracom. (66)
(56)
Съгласно информацията на Комисията, правителството е счело че тежкото финансово състояние на Teracom има временен характер и е породено от високите инвестиционни и експлоатационни разходи, и в дългосрочен период Teracom ще бъде жизнеспособна фирма, със силна позиция на пазара и сериозен бизнес модел. През март 2003 г. правителството предложи на парламента да го оторизира да предостави на Teracom условен принос на акционера под формата на капиталова инжекция в размер на около 500 милиона шведски крони (приблизително 52,5 милиона еуро) (67). След одобрение на парламента през май 2003 г. и подписването на споразумение с Teracom през юни 2003 г., държавата отпусна на Teracom условен принос на акционера.
(57)
През март 2003 г., преди одобряването на предложението, правителството информира Комисията за своето намерение да предложи на парламента одобряване на капиталовата инжекция. Съгласно правителството обаче, това не е било официално уведомяване на Комисията. (68)
(58)
Следователно, наличната информация на Комисията сочеше, че преди капиталовата инжекция платежоспособността на Teracom бе под изискваните 25 %. Това накара Комисията да заключи, че транзакцията може да не е извършена при условия, подобни на частния кредитен пазар (т.е., че един частен кредитор би взел същото решение да инжектира капитал в Teracom). Следователно, Комисията не би могла да изключи, че капиталовата инжекция всъщност е държавна помощ.
5.4. Причини за започване на официалната процедура за разследване
(59)
Наличната информация на Комисията в момента на инициализиране на процедурата предполагаше, че не може да се изключи предположението, че трите въпросни мерки на държавна помощ не изпълняват изискванията на член 87 параграф 1 и следователно представляват държавна помощ.
(60)
В допълнение към това, по време на вземане на Решението за откриване на процедура, Комисията нямаше никаква информация, че помощта би могла да попада в обсега на Договора за ЕО. Нито едно от нарушенията, съгласно членове 87 параграф 2, 87 параграф 3 или 86 параграф 2 изглеждаше да е приложимо и изгледите Швеция да е пренебрегнала принципа на технологична неутралност в процеса на дигитализация бяха спорни.
(61)
Затова Комисията инициира официална процедура за разследване, за да даде на Швеция и заинтересованите страни възможност да изпратят коментариите си, относно предварителните оценки на Комисията, както е изложено в Решението за процедура.
6. КОМЕНТАРИИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
6.1. B2 Bredband AB („B2“)
(62)
B2 е съгласен с всички твърдения, изложени в Решението за процедура. Според B2, дадените предимства на Teracom могат да изкривят конкуренцията не само в цифровото сателитно, но и в цифровото кабелно предаване. При широколентовото разпространение, стереотелевизионните предавания ще станат основен продукт през следващите няколко години. (69)
6.2. ECCA
(63)
ECCA няма специфични коментарии, относно информацията, представена в Решението за процедура, но приветства изследването на цифровите наземни услуги в Швеция от Комисията. Това е особено важно, защото няколко държави-членки се включват във финансирането на нови инфраструктури и по-специално на наземните мрежи и услуги. Според ECCA, тези действия вече влияят на поведението на клиентите, лице в лице с кабелните услуги.
(64)
В допълнение, според ECCA процедурите и условията, поставени за тези платформи от националните и регионалните власти, са дискриминационни по своето естество и като следствие, поставят операторите на други платформи в неизгодно конкурентно положение. Според ECCA капиталовите инвеститори няма да са склонни да инвестират в инфраструктура, ако има изгледи държавните власти да насърчат създаването на конкурентна инфраструктура с възможност да предлага същия тип услуги на дотирани цени. Това може да има силен отрицателен ефект върху възможностите за финансиране, необходимо за консолидиране на този клон от кабелната промишленост, за изграждане на мрежи и за въвеждане на нови услуги. (70)
6.3. ESOA
(65)
Според ESOA шведските власти предоставят незаконна държавна помощ на Teracom. Тази помощ има ефект на подкрепа на наземното технологично решение спрямо другите - кабелни и сателитни, с което се изкривява конкуренцията, защото държавната помощ позволява на Teracom да намали разходите и да подбие цените, установени в нормални пазарни условия.
(66)
Според ESOA, експлоатацията на сателити за цифрово телевизионно предаване изисква значителни инвестиции. Въпреки това, в един нормален пазар сателитите са силен конкурент на наземните (включително и кабелните) цифрови решения. При положение че преходът от аналогов към цифров пренос е в процес в Европейския съюз, ESOA се безпокои, че намеса, подобна на тази, наблюдавана в Швеция може да се получи също и в другите държави-членки. (71)
6.4. NSAB
(67)
NSAB е на позициите, защитавани първо в неговата жалба и в допълнително изпратените документи, и е съгласен с твърденията изложени в Решението за процедура. Съмнява се обаче, че цифрите, изпратени от шведските власти в отговор на Решението за процедура, съответстват на всички плащания, направени от SVT на Teracom, и дали те дават безпристрастна и точна картина на фактически платените суми. Затова настоява Комисията да изиска още информация и обяснения от правителството.
(68)
По отношение на аргументите на правителството в полза на цифровото наземно радиоразпръскване, NSAB отбелязва, че в някои съседни страни има относително малко домакинства, които не могат да приемат сателитни предавания. В допълнение NSAB посочва, че в страни като например Финландия, 10 % oт домакинствата с адекватно покритие на цифровата наземна мрежа изпитват проблеми с приемането. По-нататък казва, че според BBC 25 % от домакинства в Обединеното кралство не могат да гледат цифрова наземна телевизия, поради лоши антенни инсталации.
(69)
Накрая NSAB поставя под въпрос безпристрастността на доклада на Öhrlings PriceWaterhouse Coopers („PWC“) относно капиталовата инжекция на Teracom. Претендира също, че докладът основава бизнес прогнозата си за Teracom върху някои свръх оптимистични предположения, например по отношение на очаквания брой абонати. (72)
6.5. Telenor Broadcast
(70)
Telenor Broadcast не взема позиция, дали мерките в настоящия случай представляват държавна помощ. Подчертава обаче, че помощта, оказана на цифровата наземна платформа, ще постави операторите на други платформи в неизгодна конкурентна позиция, както на пазарите на разпределение, където телевизионни услуги се предлагат на клиенти, така и на пазарите на пренос, където на разпространителите се предлага капацитет на пренос.
(71)
Teracom (включително Boxer) действа като доставчик както на преносни услуги за разпространителите, така и на телевизионни услуги на клиентите и ще има възможност да използва държавната помощ за субсидиране и за двата вида дейности. В пазара за разпространение на телевизия надолу, това може да стане или чрез предлагане на телевизионни услуги на по-ниски цени, или чрез предлагане на повече цифрови тунери (set-top-boxes), отколкото е икономически изгодно, без да има държавна помощ. Според Telenor Broadcast това е от особена важност в този етап на развитие към един общ пазар за всички платформи.
(72)
Telenor Broadcast повдига също въпроса, дали задължението на SVT да покрие 99,8 % от шведското население с наземна мрежа не представлява само по себе си държавна помощ, и пита дали наземният пренос е най-икономически изгодния начин за разпространение на телевизия. (73)
6.6. TeliaSonera
(73)
TeliaSonera не взема позиция дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. Подчертава обаче важността на конкурентната неутралност между различните технически инфраструктури в пазара на телевизионното разпределение (74).
6.7. UGC
(74)
UGC не взема позиция, дали мерките в настоящия случай отговарят на Договора на ЕО. В същото време силно подкрепя разследването на Комисията. По-нататък поддържа, че конкуренция, спонсорирана от държавата, може само тежко да изкриви пазара. По негово мнение няма никакво оправдание за включването на държавата в развитието на наземната телевизия, на основа на аргументите за обществен интерес. Ако осигуряването на цифрова телевизия е в обществен интерес, има много алтернативни инфраструктури, които могат да свършат работата. (75)
6.8. Viasat
(75)
Viasat приветства разследването на Комисията и е на мнението, че, видно от Решението за процедура, Teracom (включително Boxer) е получил значително финансиране от държавни ресурси, което представлява незаконна държавна помощ. Напълно е съгласен с Решението за процедура. Според Viasat сателитният пренос е икономически много по-ефективна платформа и изборът от правителството в полза на наземна мрежа ще доведе до намаляване на възможността на клиента за избор и до по-ниско качество на наличните продукти.
(76)
Viasat добавя, че Boxer също печели от допълнителната държавна помощ не само чрез Teracom, но и пряко от SVT. За разлика от сателитните разпространители (включително Viasat), Boxer не трябва да плаща такса за права за разпространение на програмите на SVT. (76)
7. КОМЕНТАРИ ОТ ШВЕЦИЯ
(77)
В своя отговор от 29 октомври правителството е на мнение, че не е имало държавна помощ за Teracom в нарушение на задълженията на Швеция по Договора на ЕО. Поддържа в частност, че Решението за процедура се основава на непълна и често неточна информация.
7.1. Твърдението за прекомерните плащания на такси от SVT на Teracom
(78)
Според правителството SVT не е направил и няма да прави, каквито и да е прекомерни плащания на Teracom за преносните услуги за аналоговата и цифровата наземни мрежи. В допълнение правителството претендира, че оценката на Комисията в Решението за процедура се основава на неточни цифри.
(79)
Първо, в Решението за процедура Комисията разглежда разходите на Teracom в цифровата наземна мрежа (колона 3 на Таблица 2), изключвайки ДДС, въпреки че всички суми в същата таблица включват ДДС. Според правителството, всички суми трябва да са с изключен ДДС за да са сравними (77). Таблица 3 по-долу представя съответната таблица от Решението за процедура, коригирано за ДДС. Според тези коригирани цифри акумулираната печалба на Teracom към 2013 г. ще бъде значително по-ниска (23,7 милиона шведски крони) от сумата дадена в Решението за процедура (509,61 милиона шведски крони).
Таблица 3:
Такси за пренос, плащани от SVT от 2002 г. до 2013 г.
(без ДДС)
Година
Плащания от SVT на Teracom
без ДДС (1)
Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT
без ДДС (2)
Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT
(3)
Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без ДДС
(4 = 2 + 3)
Прогнозни годишни печалби/за- губи на Teracom
(5 = 4 - 1)
Прогнозни акумулира-ни печалби/за-губи на Teracom
(6)
2002
388,0
384
160
544
- 156,0
- 156,0
2003
418,4
384
160
544
- 125,6
- 281,6
2004
445,2
384
160
544
-98,8
- 380,4
2005
473,4
384
160
544
-70,6
- 451,0
2006
205,0
192
160
352
- 147,1
- 598,1
2007
219,0
96
160
256
-37,0
- 635,0
2008
233,3
160
160
73,3
- 561,8
2009
247,7
160
160
87,7
- 474,1
2010
262,2
160
160
102,2
- 371,9
2011
276,9
160
160
116,9
- 255,0
2012
291,8
160
160
131,8
- 123,2
2013
306,8
160
160
146,8
23,7
Източник: Отговорът от 29 октомври, стр. 25. Отбележете обаче, че таблицата все още включва редица грешки, които са обяснени в таблица 4 по-долу.
(80)
Второ, правителството приема, че Решението за процедура на Комисията се основава на оценки за разходите на Teracom за пренос на SVT, правени през 2001 г. (виж колони 3 и 4 в Таблица 4 и Таблица 3, съответно). Според правителството фактическите разходи на Teracom са били съществено различни от тези оценки (виж таблица 4 по-долу) и в подкрепа на своето становище правителството представи точните цифри. Разликата е най-забележима при разходите на Teracom за цифровата наземна мрежа, където първоначално оценените разходи възлизат на 160 милиона шведски крони годишно. Тази оценка е направена при степен на покритие на цифровата мрежа от 98 % и при пълна функционалност на мрежата от 2002 г., включително отчитането например на регионална повреда („regional nedbrytbarhet“) на преносния сигнал и мерките за подобряване на сигурността („säkerhetsåtgärder“). (78) На практика обаче, едва през 2005 г. цифровата наземна мрежа бе разгърната в такъв мащаб, за да могат разходите на Teracom за пренос на SVT по цифровата платформа да започнат да съответстват на началните прогнози (виж аблица 4 по-долу). Представените цифри, които отразяват фактическите разходи на Teracom, касаят загрижеността на Комисията, изразена в Решението за процедура, че разходите за пренос на SVT са били под 160 милиона шведски крони в началната фаза на разгръщане на мрежата. (79)
(81)
Трето, правителството посочва, че плащанията на такси за пренос от SVT на Teracom, както са представени Решението за процедура (колона 1 от Таблица 2 и Таблица 3 по-горе), не отговарят на фактически извършените плащания от SVT, а се отнасят до средства, предвидени за превеждане от сметката за разпределение на SVT. Тези средства са били на разположение на SVT да плаща за наземен пренос, но е нямало задължение за SVT да ги използва единствено за тази цел. (80) Правителството посочва на Комисията също, че, противно на началното предположение, е планирано SVT да получи 384 милиона шведски крони (без ДДС) през 2006 г. от сметката за разпределение, вместо 205 милиона шведски крони (без ДДС) както е оценено в Решението за процедура. (81)
(82)
Таблица 4 по-долу представя фактически извършените плащания от SVT на Teracom (колони 1a до 1в) и фактически извършените разходи от Teracom за пренос на SVT (колони 2 до 4) за периода от 1999 г. до 2006 г. (82) В допълнение към временната рамка, покрита в Решението за процедура, таблицата включва годините 1999, 2000 и 2001. Според правителството, цифрите позволяват на Комисията да потвърди, че за целия период от началото на пускането на цифрова наземна мрежа през април 1999 г. SVT не е направил никакви прекомерни плащания на Teracom. Информацията за тези допълнителни години също е насочена към безпокойството на Комисията, отразено в Решението за процедура (83), а именно че SVT е получил в повече финансиране по време на началната фаза на разгръщане на цифровата наземна мрежа (от 1997 г. до 2001 г.), т.е. преди създаването на сметката за разпределение. Правителството изясни, че SVT е получил през този период общо 300,3 милиона шведски крони за техническо обновяване („teknisk förnyelse“). От тази сума […] милиона шведски крони са дадени за услуги за цифров наземен пренос ([…] милиона шведски крони през 2000 г. и […] милиона шведски крони през 2001 г.). Тези цифри са включени в Таблица 4 (колона 1б) и се отчитат при калкулирането на приходите и разходите на Teracom от сделките му с SVT.
(83)
На основата на фактически извършените разходи и такси Таблица 4 илюстрира печалбата или загубата на Teracom за всяка година за периода от 1999 г. до 2006 г. от сделките му с SVT (колона 5). Излиза, че за всяка година освен 2005 г., общите плащания на SVT за аналогов и цифров пренос на Teracom (колона 1в) са били по-ниски от общите разходи на Teracom за пренос на SVT (колона 4). За целия период, Teracom фактически е понесъл загуби от пренос на SVT от порядъка на 149,5 милиона шведски крони.
Таблица 4:
Фактически платени такси от SVT за пренос и разходи на Teracom за пренос от 1999 г. до 2006 г. (без ДДС)
Година
Аналогови такси на SVT
(1a)
Цифрови такси на SVT
(1б)
Общо такси на SVT
(вc)
Разходи на Teracom за аналогово предаване от SVT
без ДДС (2)
Разходи на Teracom за цифрово предаване от SVT
(3)
Общи разходи на Teracom за предаване от SVT без. ДДС
(4 = 2 + 3)
Годишни печалби/загуби на Teracom
(5 = 4-1c)
Аакумулирани печалби/загуби на Teracom
(6)
1999
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-10,3
-10,3
2000
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-31,8
-42,1
2001
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-24,1
-66,2
2002
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-18,9
-85,1
2003
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-3,6
-88,7
2004
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-58,2
- 146,9
2005
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
17,5
- 129,4
2006
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
-20,1
- 149,5
Източник: Приложение 6 към отговора от 20 март. За цифрите със звезда, виж обяснението в бележка под линия 81.
(84)
Правителството даде на Комисията обяснения за загубите на Teracom за пренос на SVT за периода от 1999 г. до 2006 г. Първо, според правителството, цените на Teracom за цифровата наземна мрежа са били формирани на основата на фактическия брой зрители (така наречената степен на проникване), която в началния етап на разгръщане е била под очакванията. Второ, за да даде стимул на разпределителите да започнат да ползват цифров наземен пренос, Teracom не бе в състояние да иска такси за пренос, които напълно да покрият разходите. И накрая, разходите на Teracom, както са представени в Таблица 4, включват приписани разходи, като исканата от собственика норма на възвращаемост. Такива приписани разходи не се считат за загуби според счетоводните правила. (84)
(85)
Правителството също представи действителните цени и разходи на Teracom за пренос на други разпределители освен SVT в аналоговата и цифровата наземни мрежи (85), в частност цените и разходите за TV4 - най големият търговски телевизионен оператор в Швеция, който е единственият представен и в аналоговата наземна мрежа. По въпроса, че данните сочат по-големи такси, платени от SVT за пренос, в сравнение с TV4, обяснението на Правителството е, че тези ценови разлики се дължат на специалните изисквания за преноса на SVT, например по-голямата степен на покритие на SVT и по-голямо използване на капацитета, изискванията относно регионален срив на преносен сигнал на SVT и съответните мерки за подобряване на сигурността. (86)
7.2. Твърдението за кредитна гаранция, издадена в полза на Teracom
(86)
Според правителството, гаранция за кредит никога не е издавана. Правителството признава обаче, че през февруари 2002 г. парламентът е приел решение, оторизиращо правителството да издаде гаранция за кредит. (87)
(87)
Както е посочено от правителството, важно е да се отбележи, че, съгласно шведската конституция, само правителството, но не и парламентът, може да поема финансови задължения към трети страни (като Teracom) във връзка със средствата от държавния бюджет. Правителството обаче не може да поема такива задължения без предварително одобрение на парламента. И в настоящия случай, правителството е поискало задачата за издаване на гаранция (88) да бъде възложена на Шведската национална служба за задълженията.
(88)
Според правителството, след като е получено парламентарно одобрение, с правителствено решение от юни 2002 г. е възложено на Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция в полза на Teracom и да реши каква такса да наложи на Teracom за включения риск и административните разходи. Правителството обаче подчертава, че в неговото решение е указано на Шведската национална служба за задълженията, че трябва да вземе предвид правилата на ЕО за държавната помощ и да провери, дали кредитната гаранция не противоречи на тези правила, и ако не е така да събере необходимата информация за уведомяване съгласно член 88 параграф 3 от Договора. (89) В допълнение, Шведската национална служба за задълженията трябва да направи оценка на риска на всякакъв вид държавна гаранция. И което е важно, преди Шведската национална служба за задълженията да вземе решение относно размера на кредитната гаранция, срока и размера на таксата и преди проверка, дали тази гаранция не противоречи на правилата на ЕО за държавната помощ, кредитна гаранция не може да бъде издадена. (90)
(89)
Шведската национална служба за задълженията, като се основава частично на предварителна оценка за кредит, извършена в периода между юли и септември 2002 г. от Standard & Poor (91), заключи, че финансовият риск за издаване на кредитна гаранция е твърде значителен. Ако въобще трябва да се издава кредитна гаранция, трябва да се наложи много висока такса за покриване на включения риск. В допълнение Шведската национална служба за задълженията намира, че приемането на една държавна гаранция като държавна помощ не може да бъде изключено. (92) Според правителството, след като Шведската национална служба за задълженията е докладвала своето мнение на 1 октомври 2002 г., не са предприемани действия нито от правителството, нито от Шведската национална служба за задълженията, нито от Teracom.
7.3. Капиталова инжекция
(90)
Според Правителството, условният принос на акционера под формата на капиталова инжекция не представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1 от Договора за ЕО.
(91)
Правителството отбелязва на първо място, че Решението за процедура се основава на частично неточна информация, което представя икономическото и финансово състояние на Teracom да изглежда по-лошо, отколкото е в действителност. Платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура, и Teracom е претърпял загуби само през 2001 г. и 2002 г., но не и през 2003 г. (93)
(92)
Според правителството, Комисията в Решението за процедура е направила погрешна оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom по време на финансовата инжекция. Правителството подчертава, че в края на юни 2003 г., когато е направило капиталова инжекция на Teracom, финансовото и икономическото състояние на фирмата се е променило значително в сравнение с периода, който е използван за основа от Шведската национална служба за задълженията да формулира отрицателно становище, относно предложението за даване на държавна гаранция на Teracom. (94)
(93)
Както е посочено от правителството, през 2002 г. Teracom предприе разнообразни мерки за решаване на финансовите и икономическите си проблеми. Той продаде три от своите филиали, намали разходите си като съкрати значителна част от работната си сила (20 %), сля филиали, прекрати част от операциите си и концентрира бизнеса си на по-малко места, и намали инвестициите си в сравнение с 2000 г. и 2001 г. В допълнение, пазарът за цифрова наземна телевизия се развиваше благоприятно с растящо търсене на абонаменти за цифрова телевизия особено през есента на 2002 г. При Teracom това доведе до значителен растеж на годишните продажби на абонаменти от около 100 000 в края на 2001 г. до около 140 000 в края на 2002 г. Тези мерки за орязване на разходите и увеличението на продажбите през втората част на 2002 г. значително подобриха финансовото и икономическо състояние на Teracom и на практика фирмата вече генерираше печалба през първите три месеца на 2003 г. - преди правителството да направи предложението си пред парламента. (95)
(94)
Правителството обяснява, че, когато Шведската национална служба за задълженията е дала своето отрицателно становище, правителството е решило да направи по-задълбочен анализ на икономическото и финансово положение на Teracom (96) - вместо анализ от типа на моментна снимка, какъвто е направен от Шведската национална служба за задълженията.
(95)
Подобно на това, което един частен акционер би направил, правителството е оценило краткосрочните и дългосрочните икономически и финансови позиции на Teracom на основата на неговите бизнес планове за годините от 2003 г. до 2005 г., на финансовите му прогнози за периода от 2003 г. до 2010 г. и на сравненията с други фирми и други акционери в същите или подобни клонове на промишлеността. Правителството стигна до заключението, че условен принос на акционер във вида на капиталова инжекция на сума от 500 милиона шведски крони щe подобри платежоспособността на Teracom и ще му позволи да генерира по-нататък достатъчно печалба, за да изплати инжекцията в разумен период от време. Правителството поддържа, че в такава ситуация капиталовата инжекция не представлява държавна помощ. Според правителството, в такава ситуация един частен акционер би се подготвил да допринесе с внасяне на капитал, защото дългосрочните финансови прогнози за Teracom са били положителни. (97)
(96)
Правителството допълва, че в този контекст и противно на това, което би трябвало да направи, Комисията не е взела предвид всички фактори, имащи значение при изследването дали може да се очаква разумна възвръщаемост на капиталовата инжекция. Комисията е ограничила анализа си до миналите загуби и отношение на платежоспособност на Teracom. По мнение на правителството, Комисията също е сгрешила, че прави сравнение на държавата с външен акционер. Тя би трябвало да я сравнява с частен акционер, който може да си позволи да има дългосрочен подход към своите инвестиции. Държавата притежава 100 % от Teracom, което също заключава в себе си по-дългосрочен интерес отколкото в случай на миноритарен авоар. (98)
(97)
За да подкрепи още своите аргументи, правителството изпрати доклад на PWC - независима одиторска и консултантска фирма, на която правителството възложи да направи преглед на правителственото решение по отношение на капиталовата инжекция. Докладът оценява икономическото и финансово положение на Teracom по времето на финансовата инжекция и на основата на наличната информация по време на решението на правителството. Докладът заключава, че правителството е имало достатъчно информация за да вземе решение за инжекцията, и дългосрочната рентабилност на Teracom е била на равнище, което би задоволило всеки частен инвеститор. (99)
(98)
Накрая, правителството е на мнение, че Комисията не е взела под внимание по-широкия контекст на капиталовата инжекция. Тя би трябвало например да вземе предвид, че инжекцията е необходима за осигуряване на вече направени инвестиции, които се очаква да бъдат рентабилни в дългосрочен план. (100)
8. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ, ЗА КОИТО СЕ ТВЪРДИ, ЧЕ СА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(99)
За да се характеризира една мярка като държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1, трябва да са изпълнени четири условия: (1) трябва да има трансфер на държавни средства; (2) мярката под въпрос трябва да включва икономическо предимство за получателя; (3) мярката трябва да изкривява или да заплашва да изкриви конкуренцията и (4) мярката трябва да засяга търговията между държавите-членки.
8.1. Такси за пренос, плащани от SVT на Teracom
8.1.1. Икономическо предимство
(100)
За да се определи, дали таксите за пренос, които SVT плаща на Teracom за наземен пренос, дават икономическо предимство на Teracom, трябва да се проучи, дали SVT е платил, или ще плаща в бъдеще дължими суми, чиито количества превишават това, което би очаквал да получи резонно от клиенти при нормални пазарни условия.
(101)
Първо, Комисията разследва, дали от пускането на цифрова наземна телевизия в Швеция от 1999 г. до 2006 г. SVT е платил на Teracom повече от това, което представляват разходите на Teracom за пренос на SVT. Тъй като изчисленията в Решението за процедура до голяма степен се основаваха на оценките за плащанията на SVT и разходите на Teracom, в настоящото решение Комисията основава изчисленията на действителни цифри (виж Таблица 4 по-горе). Тези цифри показват, че за периода от 1999 г. до 2006 г. SVT не е извършил прекомерни плащания на Teracom. В действителност, спрямо целия период, плащанията на SVT са били по-ниски от разходите на Teracom за пренос на SVT, което прави загуби от пренос около 149,5 милиона шведски крони. Тъй като тази цифра (149,5 милиона шведски крони) включва плащания както за аналогов така и за цифров пренос, това е показател, че няма кръстосано субсидиране, в смисъл че Teracom взема прекомерни такси за аналогов пренос, за да използва тези средства за цифровите си операции.
(102)
Второ, Комисията провери, дали Teracom е налагал по-високи такси за пренос на SVT в сравнение с комерсиалните разпространители и дали по този начин е извлякъл икономическо предимство от SVT. В тази връзка Комисията отбелязва, че ценообразуването на Teracom е на принципа на равнопоставено третиране, т.е. Teracom прилага същите условия и срокове на всички свои клиенти. (101) Комисията по-специално отбелязва, че ценообразуването на Teracom за аналогов пренос е на основата на разходите още от 1992 г. и че цените за цифров пренос са определени от така наречения модел на степен на проникване, чиито параметри са едни и същи за всички клиенти на Teracom. (102) Комисията сравни също действителните цени, с които Teracom е таксувал SVT и другите разпространители в цифровата наземна мрежа. Където Teracom е таксувал SVT с по-високи цени в сравнение например с комерсиалния разпространител TV4, това се е дължало на допълнителните услуги, които SVT изисква от Teracom (103). Затова Комисията не намира, каквито и да е признаци, че на SVT са дадени по-малко (или повече) благоприятни условия в сравнение с другите разпространители или че е налагал непропорционално високи такси за пренос.
(103)
Трето, и за пълнота, Комисията изследва, дали в бъдеше SVT ще трябва да плаща повече от нормалната пазарна цена за пренос. Едно от безпокойствата, изразени в Решението за процедура, бе, дали в периода между 2008 г. и 2013 г. SVT ще прави прекомерни плащания за пренос на Teracom, които към 2013 г. биха довели до акумулирани печалби в полза на Teracom от около 510 милиона шведски крони. Комисията отбелязва обаче, че ценообразуването на Teracom понастоящем и в обозримото бъдеще е предмет на споменатите по-горе ценови принципи, които няма да му позволят да налага на SVT прекомерни такси за пренос. (104) Още повече, че след решението на Шведския регулатор на пощи и далекосъобщения от 2005 г. Teracom е подложен на ex-ante регулиране в пазарите на едро за аналогов и цифров наземен пренос. (105) Тези решения би трябвало по принцип да елиминират всякакъв риск Teracom да налага на SVT прекомерни такси за пренос. Накрая, както е обяснено от правителството (виж параграф 0 по-горе) и противно на безпокойството на Комисията, повдигнато в Решението за процедура, SVT не е длъжен да използва всички средства, които получава от сметката за разпределение, за да заплати на Teracom за пренос. SVT се договаря за цените за пренос с Teracom независимо и ако похарчи за пренос по-малко средства от прогнозните, напълно е свободен да ги използва за програмните си дейности. (106)
(104)
Въз основа на горните разсъждения, Комисията взема становището, че, въпреки че SVT е длъжен да предава по аналогова и цифрова наземна мрежа и понастоящем няма друга алтернатива, освен да ползва услугите на Teracom, последният е ограничен в капацитета си да ползва предимство от закрепостеното положение на SVT. В този контекст Комисията отбелязва също, че, тъй като комерсиалните разпространители намират, че си струва да присъстват в цифровата наземна мрежа и да плащат на Teracom съответни преносни такси, съвсем уместно е и SVT да прави същото.
(105)
По отношение на твърденията, че Boxer получава помощ, защото SVT не плаща за разпределение (107), Комисията може да отбележи, че търговските договори между разпространители и разпределители могат да имат различни форми. Предвид факта, че транзакциите между тези две страни включват един обмен на преносни услуги срещу наличие на съдържание, което е ценно и за двете страни, точните условия и срокове могат значително да се различават в зависимост например от включените платформи и оператори.
(106)
На основа на гореизложеното, Комисията заключава, че таксите за пренос, платени от SVT на Teracom, не предоставят икономическо предимство на Teracom и така не представляват икономическа помощ по смисъла на член 87 параграф 1.
8.2. Държавната гаранция
(107)
Според Известието за гаранции, една гаранция най-общо попада в обхвата на член 87 параграф 1, ако влияе на търговията между държавите-членки и не е платена пазарна премия. Според раздел 2 на Известието за гаранции, ако една държавна гаранция е била издадена, дори да не е извършено плащане от обезпечаващата държава, гаранцията представлява държавна помощ по смисъла на член 87 параграф 1. Това е така, защото помощта се счита за отпусната в момента на официалното й разрешаване, а не в момента, в който е потърсена или в момента на извършване на плащания по гаранционните условия.
(108)
Комисията обаче отбелязва, че според приключено дело от съдебната практика напр. Австрия срещу Комисията, трябва да има безусловно и юридически задължаващо обещание за отпускане на въпросната помощ, преди да е установено, че тя съществува. (108)
(109)
В настоящия случай, Комисията приема становището, че решението на правителството да поиска от Шведската национална служба за задълженията да издаде кредитна гаранция, е било условно решение и не дава на Teracom безусловно право да му се издава кредитна гаранция. Комисията отбелязва, че, съгласно шведското законодателство, когато институции под надзор на правителството дават кредитна гаранция, нейното отпускане е винаги условно, според изводите на Шведската национална служба за задълженията относно, освен всичко друго, платежоспособността и почтеността. Тази характеристика на шведската система и законодателство е предмет на общественото достояние. Също така е ясно, че правителството разбира задълженията си съгласно общностното право, тъй като заяви, че Шведската национална служба за задълженията трябва да разгледа кредитната гаранция в светлината на правилата за държавна помощ и ако е необходимо, да събере съответната информация за известяване на Комисията. Комисията отбелязва, че не са предприети никакви действия след доклада на Шведската национална служба за задълженията. Като обобщение на изложеното по-горе, Комисията констатира, че не е възможно да се заключи, че кредитна гаранция въобще е издавана на Teracom и че е давано безусловно и юридическо обвързващо обещание за отпускане на помощ. Следователно на Teracom не е дадено никакво икономическо предимство.
8.3. Капиталовата инжекция
(110)
Когато една държава осигурява финансиране на фирма при обстоятелства, които не биха били приемливи за инвеститор, работещ при нормалните условия на пазарна икономика, това представлява икономическо предимство за бенефициера. (109) За да се определи, дали условният принос на акционера във вид на капиталова инжекция, дадена на Teracom в края на юни 2003 г., е дало икономическо предимство на Teracom, трябва да се оцени, дали тази капиталова инжекция съответства на принципа на инвеститора в пазарната икономика.
(111)
Комисията признава, че информацията за финансовото състояние на Teracom, както е изложена в Решението за процедура, не е била изцяло точна. Както бе демонстрирано от правителството, платежоспособността на Teracom не е била толкова ниска, колкото е посочено в Решението за процедура и Teracom е понесъл загуби в две, а не в три последователни години. Следователно Решението за процедура е дало по лоша картина на финансовото положение на Teracom от реалната.
(112)
След анализ на информацията, изпратена от правителството в неговия отговор от 29 октомври, включително и на следващите отговори с краткосрочните и дългосрочни бизнес планове на Teracom, Комисията счита оценката на правителството през 2003 г. за настоящото и бъдещо икономическо състояние на Teracom за реалистична, и че перспективите за задоволително възвръщане на капиталовата инжекция заслужават доверие.
(113)
Както е описано подробно в раздел 7.3 по-горе, правителството е направило оценка на икономическото и финансово състояние на Teracom на основа на бизнес плановете за периода от 2003 г. до 2005 г., неговите финансови прогнози за периода 2003 г. до 2010 г. и сравнение с други фирми и други акционери в същия и други подобни клонове на промишлеността. То заключава, че условният принос на акционера в размер на 500 милиона шведски крони ще подобри платежоспособността на Teracom и ще позволи на фирмата да генерира по-нататък достатъчно печалби, за да върне приноса на акционера в разумен период от време. (110) Прогнозата за 2003 г. сочи, че балансът приходи-разходи на Teracom ще е положителен. В тази връзка, Комисията отбелязва, че Teracom вече реализира печалба през първите три месеца на 2003 г. преди правителството да направи своето предложение пред парламента.
(114)
Накрая, Комисията прегледа доклада на PWC, внесен от името на правителството, който обяснява данните, оформящи основанията на Правителственото решение. По мнение на Комисията, тези данни осигуряват, заслужаваща доверие, основа за едно инвестиционно решение. По-специално, докладът посочва, че след загубите през 2001 г. и 2002 г. Teracom е бил близо до критичната точка (break-even), когато е била направена капиталовата инжекция. По-специално, икономическото и финансово състояние на Teracom се е подобрило значително в сравнение с времето, когато Шведската национална служба за задълженията е дала отрицателно становище за издаването на кредитна гаранция. (111)
(115)
Докладът показва, че изборът на правителството съответства на типа анализ, който би направил частен инвеститор, който се състои в оценка на очакваните допълнителни печалби от инвестицията и дали тези печалби са достатъчни за компенсация на риска от инвестиране. Докладът изчислява вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите чрез определяне на паричните потоци, които те генерират. Това е направено, като се взема разликата между два алтернативни сценария - със или без принос на акционера. Вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите се очаква да достигне приблизително 24 %, ниво, което ще надхвърли претенциите на частен пазарен инвеститор в този сектор (сравнимата възвръщаемост на финансовия инструмент в промишлеността е 8,6 %) и ще компенсира финансовия риск на фирмата. (112)
(116)
Въпреки че е невъзможно да се установи ex post със сигурност каква би била еволюцията на приходите без приноса на акционера, Комисията отбелязва, че възвръщаемостта на финансовия инструмент при Teracom нараства от 3 % през 2003 г. до 11 % през 2004 г. и 19 % през 2005 г. (113)
(117)
Фигура 3 по-долу илюстрира връщането на Teracom в позиция на доходност през 2003 г., 2004 г. и 2005 г. Фирмата направи първото заплащане по условния принос на акционера през 2006 г. (114)
Фигура 3:
Развитие на действителните печалби на Teracom от 1998 г. до 2005 г.
Източник: Годишни доклади на Teracom от 1998 г. до 2005 г.
(118)
Следователно, Комисията заключава, че условният принос на акционера, направен чрез капиталова инжекция, е направен при обстоятелства приемливи за един частен инвеститор, действащ в условията на нормална пазарна икономика.
(119)
В този практически случай обаче, възниква въпросът, дали фактът, че Teracom, поддържайки позицията си на изключителен оператор на наземна мрежа, въпреки влизането в сила през октомври 2002 г. на Директивата за конкуренцията в пазарите на електронните комуникационни мрежи и услуги („Директивата за конкуренцията“) (115), която забранява поддържането на изключителни права в съответния сектор, има влияние върху настоящата оценка за държавна помощ. (116)
(120)
Когато при проучване на потенциална мярка на държавна помощ, Комисията намери, че друго разпореждане на Договора на ЕО е нарушено, тя трябва да прецени, дали аспектите на тази помощ са в разрез със специфични разпореждания на Договора на ЕО, различни от членове 87 и 88, и са така неразривно свързани с обекта на помощта, че е невъзможно да се оценяват отделно. (117) В такъв случай само ако нарушаването на едно такова разпореждане на Договора на ЕО има изкривяващ ефект, който е доказуем и допълнителен към тази потенциално присъща помощ, то може да определи оценката на Комисията за мярката. (118)
(121)
В настоящия случай, Комисията отбелязва, че нарушението на Директивата за конкуренция не е част от мярката, предмет на оценка, но е резултат от действията на Правителството, което е отделно и различно от решението за даване на принос на акционера.
(122)
Освен това, въпреки че не може да се изключи факта, че изключителното право може да е повлияло на доходността на Teracom и, следователно до известна степен на приноса на акционера, това не може да се установи със сигурност, тъй като Teracom е подложен на ценово регулиране - както е обяснено по-горе в параграфи 42, 43 и 102 - и не може свободно да упражнява пазарната си мощ. Следователно в настоящия случай не може да се докаже, че главно, поради изключителното право, приносът на акционера е печеливша инвестиция. По тази причина не може също да се определи, че без изключителното право, очакваната възвращаемост на приноса на акционера не би била приемлива за един частен инвеститор.
(123)
Следователно, при отсъствието на ясно установена причинна връзка между нарушението на Швеция на Директивата за конкуренция и очакваната доходност от приноса на акционера, Комисията не е в състояние да обяви за недействителна претенцията на Швеция, че в случая е изпълнен тестът на MEIP (принципа на инвеститора в пазарната икономика). Това обаче не предрешава позицията, която Комисията може да заеме в бъдещи случаи в светлината на техните факти.
(124)
В заключение към настоящия случай приносът на акционера и нарушението на Директивата за конкуренция могат и трябва да се оценят отделно, съгласно правилата и процедурите, приложими за двете мерки. Трябва да се отбележи, че по отношение на Директивата за конкуренция, Комисията е дала Швеция на Съда на ЕО по член 226 от Договора за ЕО.
(125)
Относно приноса на акционера обаче, Комисията заключава, че наличие на държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 не е установена.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(126)
На основа на гореизложеното Комисията намира, че няма признаци проучените мерки да дават икономически предимства на Teracom или на който и да е от неговите филиали. Следователно Комисията заключава, че мерките, които Швеция е изпълнила, не представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора:
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, проучени от Комисията и описани в настоящото решение, относно въвеждането на цифрова наземна телевизия в Швеция, не представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2006 година.