32006R1472
L 275/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1472/2006 НА СЪВЕТА
от 5 октомври 2006 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателното събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои обувки с горна част от кожа с произход от Китайската народна република и Виетнам
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защитата срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
На 23 март 2006 г., с Регламент (ЕО) № 553/2006 (2) („временен регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса в Общността на някои обувки с горна част от кожа с произход от Китайската народна република и Виетнам („разглежданите страни“ или „изнасящите страни“). Този регламент влезе в сила на 7 април 2006 г.
(2)
Напомняме, че разследването на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. („период на разследване“ или „ПР“) и че проучването на тенденциите, които имат отношение към оценяването на вредите обхвана периода от 1 януари 2001 г. до края на периода на разследването („разглеждан период“).
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След налагането на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от кожа от разглежданите страни, всички страни получиха информация за фактите и съображенията, на които се основаваше временния регламент. На всички страни бе даден период, в рамките, на който те можеха да направят изявления във връзка с оповестената информация.
(4)
Някои заинтересовани страни представиха коментари в писмен вид. На тези страни, които поискаха, също бе дадена възможност да бъдат изслушани устно. Комисията продължи да търси и проверява всичката информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации.
(5)
Службите на Комисията оповестиха по-нататък всички съществени факти и съображения, въз основата, на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мерки и окончателното събиране на сумите, осигурени по пътя на налагането на временно мито. На разглежданите страни също бе даден период, в рамките, на който те можеха да направят изявления след оповестяването на тази информация. Бяха разгледани устните и писмени коментари, представени от страните, и когато бе подходящо, констатациите бяха съответно променени. Освен това, бе предоставена допълнително оповестена информация във връзка с промяна на предвидената форма на мерките.
(6)
Различни заинтересовани страни изявиха отново своите претенции, че като не се оповестява името на жалбоподателите, тяхното право на защита не се запазва. Този въпрос бе вече повдигнат по-рано (виж съображение 8 от преамбюла на временния регламент). Въпросът бе прегледан на окончателен етап и трябва да се има предвид следното: обемът на продукцията на жалбоподателите, разбит по страни, бе оповестен на тези разглеждани страни, които са подали жалби във връзка с това положение. Ето защо, се счита, че тяхното право на защита е достатъчно запазено. Тази информация също бе предоставена впоследствие на всички разглеждани страни за инспекция.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(7)
Напомня се, че както е посочено в съображение 10 от преамбюла на временния регламент, продуктът, разглеждан по тази процедура представлява обувки с горна част от кожа или композитна кожа, с произход от КНР и Виетнам, различни от:
-
Спортни обувки по смисъла на забележка 1 към подзаглавието към глава 64 от КН, т.е. (i) обувки, предназначени за спортна дейност и които имат или има възможност за добавяне на различни спайкове, бутони, клипсове, или сходни приспособления и (ii) обувки за кънки, ски или ски-бягане, обувки за сноуборд, обувки за борба, бокс и колоездене,
-
пантофи и други домашни обувки (попадащи под кодове по КН 6403 59 50, 6403 99 50 и ex 6405 10 00),
-
обувки с метална защита отпред, т.е. обувки с вградена метална защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (3) (попадащи под кодове по КН: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00).
(8)
Освен това, на базата на елементите, посочени в съображения от 12 до 27 от преамбюла на временния регламент, временно бе направено заключението, че някои високотехнологични спортни обувки, т.е. „Спортни обувки по специална технология“ (обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности) трябва да бъдат изключени от тази дефиниция.
(9)
Овен това, бе решено детските обувки да се третират временно като част от разглеждания продукт, макар че това е предмет на по-нататъшно разследване и разглеждане на окончателен етап.
(10)
Заинтересованите страни бяха поканени да коментират тези специфични въпроси. Имайки предвид коментарите, направени от тях по отношение на горното и допълнителните искания за изключване на други специфични видове обувки, тези претенции бяха анализирани с подробности по-долу.
1.1. Обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF)
(11)
Напомня се, че обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, както са дефинирани съгласно съображение 13 от преамбюла на временния регламент, бяха изключени от дефиницията на разглеждания продукт.
(12)
Това изключване се основаваше на факта, че такъв вид обувки имат различни физически и технически характеристики, продават се чрез различни канали на продажбите и имат различно възприемане за крайната употреба и от потребителя.
(13)
Производството на Общността в обувната промишленост оспори изключването на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от асортимента на продукта, като претендираше, че обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности има същите канали за продажби и същото потребителското възприемане както разследвания продукт. Освен това, в случай че обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, въпреки това трябва да бъдат изключени от асортимента на продукта, който се разследва, бе подчертано, че минималната стойност на обувки, обхващащи специални технологии за ползване при спортни дейности от 9 EUR в сегашната дефиниция на ТАРИК трябва да бъде приведена на едно по-високо ниво, вземайки предвид обезценяването на долара по отношение на еурото, което е настъпило през годините.
(14)
В отговор на тези възражения, преди всичко се отбелязва, че този производство на Общността не оспорва, че обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности имат различни основни физически и технически характеристики. Второ, по отношение на каналите за продажба, използването и потребителското възприемане и тенденции на вноса, производството на Общността в обувната промишленост не представи никакви обосновани доводи, които могат да променят констатациите в съображения от 15 до 18 от преамбюла на временния регламент. Освен това, искането за повишаване на прага от 9,00 EUR не бе подкрепена от никакво доказателство.
(15)
Няколко вносители поискаха да се понижи минималната стойност на обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от 9,00 EUR на 7,50 EUR, главно поради променените обстоятелства по отношение на процесите за намаляване на себестойността на производството.
(16)
Тези възражения също бяха внимателно анализирани. Напомня се, че прагът от 9 EUR бе установен в номенклатурата на ТАРИК през 1994 г., когато обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности бяха въведени в рамките на квотата на обувки с произход от Китай, т.е. преди 12 години. Освен това, вносителите обосноваха с достатъчно доказателства, че новите производствени технологии доведоха до значително намаляване на себестойността на единица продукция - обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности и до намаляване на загубите на материали и енергия. В комбинация с по-високата конкуренция, дължаща се на увеличеното предлагане на продукция на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности - което е още един фактор за снижаването на цената, това действително имаше влияние върху ценовите равнища, в сравнение със ситуацията от преди 12 години, което не може да бъде пренебрегнато. Едно умерено намаляване на прага с 1,5 EUR на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, се разглежда като разумно и необходимо, за да се отразят тези промени.
(17)
Освен това, различни износители, претендираха, че дефиницията на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности трябва да бъде разширена, като се включат всички обувки с горна част от кожа и с подметки от етил винил ацетат (ЕВА) и/или пряко отливане в рамките на неговия асортимент.
(18)
В отговор, обаче, на тези възражения, трябва да се подчертае, че използването на техниката за пряко отливане на ЕВА, като такава, не разграничава ясно крайния продукт от разглеждания продукт. Освен това, бе обяснено, че техниката на отливане, както се прилага за подметки от ЕВА, би могла да се използва също за обувки, които определено не спадат към обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности. Освен това, не бе предоставено доказателство, което да показва, че разликата, базирана на различни физически и технически характеристики, различни канали за продажба, различно възприемане на използването и потреблението, и различни тенденции на вноса, не би била подходяща. Накрая, дефинициите на ЕВА, както са предложени от различни вносители ясно си противоречаха взаимно. Ето защо, това предложение във връзка с дефиницията за обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности бе отхвърлено.
(19)
В заключение, изключването на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от дефиницията на разглеждания продукт във временния регламент се потвърждава. Още повече, че минималната стойност на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности трябва да бъде намалена от 9,00 EUR на 7,50 EUR. При липсата на други коментари, констатациите на временния регламент относно обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, както са изложени в съображения от 13 до 19 от преамбюла на временния регламент се потвърждават с настоящото. Следователно, обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, които не са по-малко от 7,5 EUR окончателно се изключват от процедурата.
1.2. Детски обувки
(20)
Детските обувки, т.е. обувки с вътрешна подметка с дължина по-малка от 24 см и с комбинирани подметка и ток с височина 3 см или по-малко, попадащи в рамките на кодове по КН: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 и ex 6405 10 00, не бяха обект на временни антидъмпингови мерки, защото временните констатации не бяха такива, че да оправдават такива мерки на основание защита на интересите на Общността.
(21)
В съображения от 28 до 31 от преамбюла на временния регламент, все още не е направено окончателно заключение за това дали да се включат детските обувки в дефиницията на разглеждания продукт. Макар, че бяха разгледани някои доводи, които евентуално биха изключили детските обувки от асортимента на разследвания продукт, тези доводи не позволяват окончателно заключение на този етап от разследването. Затова бе решено детските обувки да се третират като част от разглеждания продукт в очакване на по-нататъшно разследване на окончателния етап.
(22)
След оповестяването на временните констатации, някои разглеждани страни претендираха, че детските обувки трябва да бъдат изключени от асортимента на разследвания продукт. Тези претенции се основаваха на допускането, че по-специално стила, дизайна, каналите за продажба и обслужването на клиентите, както са разгледани в съображения 30 и 31 от преамбюла на временния регламент, ясно отделят детските обувки от другите видове обувки, които попадат в обхвата на текущото разследване.
(23)
Тези претенции, обаче, бяха счетени за недостатъчни, за да се изключат детските обувки от дефиницията на разглеждания продукт, защото те не бяха подкрепени с достатъчно доказателства, показващи, че при това разследване може да се прокара ясна разделителна линия между детските обувки и другите видове обувки в рамките на обхвата на разследването. Фактически, обратното, бе установено, че съществените физически и технически характеристики на детските обувки, които бяха общи с тези на разглеждания продукт - комбинация на горници от кожа с различни видове подметки за защита на ходилата, бяха много по-важни от всякакви различия (т.е. същественото е размерът). Освен това, изглежда, че стилът, дизайна, каналите за продажба и обслужването на клиентите не са фундаментално различни от другите разследвани видове обувки. Само простият факт, че детските обувки сформират отделна продуктова подгрупа в рамките на обхвата на разглеждания продукт, не оправдава изключването им от обхвата на продукта. Наистина, бе констатирано, че няма ясна разделителна линия между детските обувки и разглеждания продукт, но има доста голямо припокриване относно дефиницията на разглеждания продукт, а именно, че това представлява средство за покриване и защита на краката на човека, което се използва основно за ходене.
(24)
В своята реакция по отношение на оповестяването на временния регламент, този производство на Общността претендира, че детските обувки трябва да бъдат част от разглеждания продукт. По-специално, бяха представени доказателства, доказващи, че в Общността все още има важни производства на детски обувки.
(25)
Представените възражения на този производство на Общността само потвърждава категоричните констатации. Ето защо, се прави окончателното заключение, че детските обувки трябва да бъдат включени в дефиницията на разглеждания продукт.
1.3. Други искания за изключване
(26)
Няколко разглеждани страни, изявиха претенции, че някои други видове обувки в рамките на кодовете по КН са твърде различни, по специално по отношение на използването им, за да принадлежат към същата категория продукти. Тези претенции са анализирани по-долу:
i) „туристически обувки“, „алпинистки обувки“ и други обувки за ползване на открито
(27)
По смисъла на Комбинираната номенклатура, „туристически“, „алпинистки“ обувки и други обувки за ползване на открито („туристически обувки“) не се разглеждат като спортна дейност и затова тези видове обувки попадат извън дефиницията на „обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности“, както е дефинирано в съображение 13 от преамбюла на временния регламент. Някои страни, обаче, поискаха този продукт да бъде изключен от обхвата на процедурата, защото (i) изискването за такива туристически обувки са очевидно много сходни със спецификациите на обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, (ii) туристическите обувки очевидно могат ясно да бъдат разграничени от други видове обувки по отношение на каналите на продажба и потребителското възприемане и (iii) плащането на по-високи мита върху туристическите обувки би имало очевидно вреден ефект върху този специфичен пазар.
(28)
Не бяха представени никакви допълнителни доказателства във връзка със специфичните технически аспекти и характеристики на туристическите обувки, за да се промени заключението на съображение 34 от преамбюла на временния регламент, което посочва, че въпреки различните видове обувки, например, туристически обувки, могат наистина, да имат някои допълнителни специфични характеристики и основните характеристики на този вид обувки остават същите. Още повече, че бе установено, че „туристическите обувки“ имат широко производство в Общността и че не може да бъде прокарана ясна разделителна линия между вносните „туристически обувки“ и продукцията на Общността. Това бе потвърдено също с решение да се включат същите видове обувки в обхвата на продукта във връзка с Регламент (ЕО) № 2155/97 на Съвета (4). Макар, че туристическите обувки могат понякога да имат специфични характеристики, те споделят същите основни физически и технически характеристики на другите обувки, влизащи в асортимента на продукта. Освен това, по отношение на тяхното използване и възприемане от потребителите, също бе констатирано, че има голямо припокриване с други видове обувки, обхванати от дефиницията на продукта. Съответно, счита се, че „туристическите обувки“ трябва да останат в обхвата на разследването.
ii) Обувки с механо-терапевтични приложения
(29)
Един от вносителите поиска изключването на определени обувки с механо-терапевтични приложения. Въпреки, че сега продуктът попада в рамките на кодове по КН 6403 99 93, 6403 99 96 и 6403 99 98, искането беше, затова че този вид обувки трябва да бъдат изключени от обхвата на процедурата, защото за него се твърди, че има различни физически и химически характеристики, различни канали за продажба и различно потребителско възприемане, като сертифициран медицински продукт, за който е разрешено да се продава като медицински устройства за механо-терапевтични приложения.
(30)
Бе установено, че този вид обувки трябва да бъде считан за част от разглеждания продукт. Макар, че този продукт има отделна технология и приложение, което може да бъде използвано за медицински цели, тези специфични характеристики не се различават ясно и структурно от разглеждания продукт. Това се подчертава от факта, че този вид обувки също се купува от потребители, които го купуват по-скоро за удобство, отколкото поради специфични медицински причини, което се потвърждава дори във възражението, представено от вносителя.
(31)
Поради горните причини, се счита, че искането за изключване на обувките с механо-терапевтични приложения трябва да бъде отхвърлено.
iii) Плажни сандали от ЕВА
(32)
Плажните сандали от ЕВА са обувки, чиято горна част се свежда до каишка от кожен материал, като тази горна част е закрепена към двете страни на дебела лека подметка, направена от комбинация на ЕВА с други материали. Някои разглеждани страни възразиха, че този продукт трябва да бъде изключен от обхвата на настоящото разследване, тъй като те твърдят, че същият има много специфични и различни основни физически и технически характеристики, които го правят лесен за разпознаване като плажни сандали и следователно, има различно крайно използване и потребителско възприемане, от това на други видове обувки, обхванати от дефиницията на продукта. Освен това, се твърди, че технологията, прилагана за плажни сандали от ЕВА е напълно изнесена от Европа.
(33)
В тази връзка, бе установено, че макар че плажните сандали от ЕВА наистина имат някои специфични характеристики, те споделят същите основни физически и технически характеристики на другите обувки, влизащи в асортимента на продукта. Освен това, по отношение на тяхното използване и възприемане от потребителите, също бе констатирано, че има голямо припокриване с други видове обувки, обхванати от дефиницията на продукта, например „сандал с каишка“ и сабо. Освен това, бе установено, че каналите за продажба, маркетинг, мода и пр. са същите, както за другите видове обувки, обхванати от дефиницията за продукта. В допълнение, този производство на Общността представи доказателства, показващи, че все още има значително производство на плажни сандали от ЕВА в ЕС. Следователно, се приема, че това искане за изключване трябва да бъде отхвърлено.
iv) Обувки от свинска кожа
(34)
Една заинтересувана страна представи претенция, че обувките с горна част от свинска кожа трябва да бъдат изключени от обхвата на разследването, поради качествени и ценови различия и предполагаемата липса на производство в ЕС на обувки с такъв вид горна част.
(35)
Обаче, не можа да бъде направено ясно разграничение между вносните обувки от свинска кожа и продукцията на Общността, тъй като и двата показват едни и същи основни физически и технически характеристики и употреба. Още повече, каналите за продажба се оказаха, по принцип, едни и същи, което бе отразено във факта, че потребителите не възприемат обувките от свинска кожа по различен начин. Ето защо, искането беше отхвърлено.
v) Обувки, произведени по патентована технология
(36)
Една заинтересувана страна имаше претенция, че определени обувки, произведени по патентована технология трябва да бъдат изключени от обхвата на разследването, т.е. технология, състояща се в специален ток, амортизиращ ударите, еластичен свод и специална технология, която повишава гъвкавостта на този вид обувки.
(37)
Когато обаче сравним този вид обувки с разглеждания продукт, не може да се прокара ясна разделителна линия по отношение на основните физически и технически характеристики и употреба на този вид обувки и тези на разглеждания продукт. Макар, че се потвърждава, че една патентована технология може да допринесе за повишаването на комфорта, това, само по себе си, не променя съществено характеристиките на обувките за обичайна употреба. Още повече, фактът, че дадена технология е патентована, не е сам по себе си основание да се оправдае нейното изключване от обхвата на продукта. Ето защо дори ако е потвърдено, че този продукт може да има специални характеристики, той остава в конкуренция с производството в ЕС на разследвания продукт. Ето защо, това искане беше отхвърлено.
vi) Спортни обувки, които не са обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF)
(38)
Някои заинтересовани страни, претендират, че всички видове спортни обувки, а не само обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и спортните обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 на Комбинираната номенклатура, трябва да бъдат изключени от процедурата. Тези твърдения се базират на същите основания, за изключване на обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и на недостига на определени обувки, които не са обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) на пазара на ЕС, в случай, че тези видове обувки не бъдат изключени. Последната претенция не бе подкрепена с конкретни доказателства. Следователно, не бе представена нова, убедителна информация, за да се промени заключението в съображение 27 от преамбюла на временния регламент във връзка с останалите видове обувки, които не са обувки обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF). Ето защо, тази претенция бе отхвърлена.
1.4. Заключение
(39)
Затова, следователно, временните заключения, изменени както е изложено съгласно Б.1.1. по-горе, категорично се потвърждават. Ето защо, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Общността, се счита, че всички видове на разглеждания продукт трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(40)
Тъй като не бяха получени коментари във връзка със сходните продукти, с настоящото се потвърждава съдържанието и временните заключения.
(41)
С оглед на горното, се прави окончателното заключение, че в съответствие с член 1, параграф 4 от основния регламент, разглежданият продукт и всички съответстващи видове обувки с горна част от кожа, произвеждани и продавани в аналогична страна - Бразилия, както и тези, произвеждани и продавани от този производство на Общността на пазара на общността, са сходни.
В. ИЗВАДКА
1. ИЗВАДКИ ЗА ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ ОТ КНР И ВИЕТНАМ
(42)
Някои страни твърдяха, че извадките не са били представителни, като се има предвид изключването от разследването на обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и детските обувки.
(43)
Както се споменава в съображение 61 от преамбюла на временния регламент, изключването от разследването на продуктите, представляващи обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), не засяга значително представителността на извадката. По отношение на детските обувки, този довод не е релевантен, с оглед на решението да се запазят тези видове обувки в обхвата на разследването.
(44)
Бяха направени коментари във връзка с процентите на направените извадки, както е установено в контекста на временните мерки. Тези коментари бяха взети предвид. Включително и за детските обувки, бе установено, че на избраните предприятия в извадките, се падат съответно повече от 12 % и 15 % от експортните количества за Общността от китайски и виетнамски сътрудничещи производители износители на разглеждания продукт. Следователно, извадката е определено представителна. Прави се и препратка към доводите, изложени в съображение 56 от преамбюла по-долу.
(45)
Също така, бе изявена претенция, че подборът на извадките не съответства на антидъмпинговото споразумение на СТО (АДС), тъй като са избрани някои големи износители за сметка на предприятия с по-малки продажби за ЕС, или изобщо нямащи такива продажби за ЕС, но имащи относително големи продажби на вътрешните си пазари.
(46)
Както вече бе обяснено в съображение 60 от преамбюла на временния регламент, приложената методология имаше за цел да се осигури най-високата възможна представителност на извадките и да се включат някои дружества с представителни продажби на вътрешните пазари в най-големите представителни обеми на износа, които биха могли да бъдат разумно разследвани в дадения срок. Това трябва да даде възможност за изчисляването на нормалната стойност на тази основа, в случай че някои включени в извадката производители износители биха отговорили на изискванията за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Извадките не бяха подбрани в противоречие с правилата на СТО, нито в противоречие на член 17 от основния регламент, съгласно който извадката трябва да бъде статистически валидна или трябва да включва най-големия представителен обем на производството, продажбите, или износа, които могат разумно да бъдат разследвани в наличното време. Ето защо, гореспоменатите правила дават възможност да се използват продажбите, на вътрешния пазар и/или за износ, както и критериите за подбор.
(47)
Освен това, напомня се, че както е обяснено в съображения 57 и 58 от преамбюла на временния регламент, органите на разглежданите страни дадоха пълното си съгласие за избраните извадки.
(48)
Някои заинтересовани страни също изявиха претенции, че съгласието за състава на извадката за КНР би трябвало по-скоро да се иска от органите на Хонконг и Тайван, като се има предвид, че китайските производители са предимно собственост на акционери в тези страни. Затова, страните в тези страни, както се твърди, бяха загрижени за процедурата.
(49)
Този довод трябваше да бъде отхвърлен. Това е в съответствие с практиката на Общността да търси съгласие от органите на страната износител и/или асоциациите на производителите по отношение на антидъмпингови процедури, където се прилага техниката на извадките, в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Освен това, в настоящия случай държавните органи на разглежданите страни бяха в тесен контакт с асоциациите на производителите на страните. Страните износителки в настоящата процедура са КНР и Виетнам. Затова, действително е било поискано и получено съгласието на тези органи относно състава на извадката.
(50)
Един виетнамски производител износител, който не е бил включен в извадката, направи отново своя коментар, че тъй като той надлежно е попълнил антидъмпингов въпросник, то би трябвало да се възползва от индивидуална проверка. Независимо от това, фактът, че една страна, която не е включена в извадката представи отговор на антидъмпингов въпросник, не води автоматично до индивидуална проверка. Действително, както е обяснено в съображение 64 от преамбюла на временния регламент, с оглед на безпрецедентния размер на извадките, Комисията направи заключението, че индивидуалните проверки на допълнителни производители износители биха били ненужно обременяващи и биха попречили на своевременното приключване на разследването.
(51)
Накрая, страните изявиха претенцията, че подборът на представителните продажби на вътрешните пазари в извадката е неподходящ, тъй като никой от износителите не отговаря на изискванията за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Този аргумент, обаче бе разгледан като нямащ отношение към въпроса, тъй като решението относно ТПИ е взето след подбора на извадката.
(52)
Затова, претенцията бе отхвърлена и при липсата на допълнителни коментари по този въпрос, бе направено заключението, че извадките са представителни.
2. ИЗВАДКИ ЗА ПРОИЗВОДИТЕЛИ ОТ ОБЩНОСТТА
(53)
Различни заинтересовани страни изявиха претенции за нарушение на член 17 от основния регламент, твърдейки че извадката за производителите от Общността не е представителна. Тази претенция се основава на факта, че в извадката бяха избрани само десет дружества и че тези дружества представляват само 10 % от общия обем на производството на претендиращите страни и само малка част от цялото производство на Общността - т.е. по-малко от 5 %, като се има предвид, че жалбоподателите в този случай представляват малко повече от 40 % от общото производство на Общността. Освен това, се твърди, че някои тенденции, наблюдавани за включените в извадката на производителите от Общността не са сходни с тези, наблюдавани за всички жалбоподатели и че по този начин извадката няма да бъде представителна.
(54)
Една асоциация на вносители също изяви претенция, че извадката на производителите от Общността не е статистически валидна, и че впоследствие, пренебрежимо малка част от производителите в Общността са били обект на посещения за проверка.
(55)
В това отношение се напомня, че член 17 от основния регламент, предвижда, че разследванията могат да бъдат ограничени до извадки, които са статистически валидни или които представляват най-големия представителен обем от производството, продажбите или износа, които могат да бъдат обект на разумно разследване.
(56)
От текста на тази разпоредба е ясно, че няма количествен показател или праг по отношение на това какво съставлява нивото на представителния обем. Единственият показател е, че такъв обем трябва да бъде ограничен до това, което може да бъде разумно разследвано в рамките на наличното време.
(57)
Поради специфичните обстоятелства на случая, т.е. като се има предвид, че този производство на Общността е силно разпокъсан, неизбежно е, дружествата в извадката да обхващат относително малка част от цялото производство на Общността. Както е обяснено в съображение 65 от преамбюла на временния регламент, Комисията е подбрала извадка, базирана, главно на размера по отношение на производствения обем, но е взела предвид и географското положение на производителите, за да се осигури представителността на извадката в това отношение. Броят на дружествата, подбрани в извадката, трябваше, обаче да бъде ограничен до това, което би могло да бъде разумно разследвано в рамките на наличното време, т.е. 10 дружества в този случай. Имайки предвид високата степен на разпокъсаност на производството, и като се вземе предвид, че в извадката са избрани по-големите производители, допълнителното увеличаване на броя на дружествата, във всеки случай, не би имало значително влияние върху частта на извадката в сравнение с цялото производство на Общността. В този контекст се отбелязва допълнително, противно на твърденията, направени от някои страни, че няма правно задължение да се включат в извадката малки и средни предприятие, както са дефинирани от имащия отношение закон на ЕО, както следва от текста на член 17, параграф 1 от основния регламент.
(58)
Както е обяснено по-горе, изборът на извадката трябва да бъде или статистически валиден или да бъде базиран на представителен обем. Тъй като в този случай е избран този втори метод, претенцията, че извадката не е статистически валидна бе отхвърлена. По същия начин, фактът, че както се твърди, някои тенденции, наблюдавани за включените в извадката производители от Общността не са били сходни на тези, наблюдавани за всички жалбоподатели и че една малка част от производителите в Общността са били обект на посещения за проверка, не представлява правно валиден довод, за да се постави валидността на извадката под въпрос.
(59)
Поради причините, обяснени по-горе, претенциите, изявени от различни страни бяха отхвърлени и правната валидност на извадката се потвърждава с настоящото, тъй като извадката е представителна и беше избрана в пълно съответствие с член 17 от основния регламент.
Г. ДЪМПИНГ
1. ТРЕТИРАНЕ КАТО ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТПИ)
1.1. Обща забележка
(60)
Някои заинтересовани страни изявиха претенция, че Комисията не е оповестила на индивидуална основа за всеки от китайските и виетнамски износители, които не са включени в извадката защо те се разглеждат като нямащи право на третиране като пазарна икономика (ТПИ). Според тяхната претенция, която те направиха отново при окончателното оповестяване, Комисията е длъжна да взема индивидуални решения по отношение на представените претенции по третирането като пазарна икономика, независимо дали даден износител е включен в извадката или не. Те считаха, че прилаганата методология лишава дружествата, които не са включени в извадката от правото им на индивидуална оценка и представлява нарушение на член 2, параграф 7, букви б) и в) от основния регламент.
(61)
Счита се, обаче, че съществуващата разпоредба относно извадката (член 17 от основния регламент), напълно обхваща ситуацията на дружествата, които се позовават на ТПИ. Действително, дали ще бъдат в страни с пазарна икономика или в икономики в преход, на износителите, поради характера на дейността по правенето на извадката, се отказва индивидуална оценка и заключенията, постигнати за извадката се разпростират и за тях. Член 17 от основния регламент определя главния метод за справяне със ситуации, където повече не е възможна индивидуална проверка, поради големия брой участващи дружества, т.е. използването на представителна извадка. Няма причина, поради която извадковият метод да не може да бъде приложен в еднаква степен за ситуацията, когато големият брой на участващите дружества обхваща голям брой от дружества поискали третиране като пазарна икономика) индивидуално третиране (ТПИ/ИТ). Както при всеки друг случай на правене на извадка, се установява средно претегляне на дружествата, включени в извадката, независимо от методологията, прилагана за изчисляването на дъмпинга по отношение на всяко дружество в резултат на оценката на третирането като пазарна икономика/индивидуалното третиране (ТПИ/ИТ). Ето защо, третирането като пазарна икономика/индивидуалното третиране (ТПИ/ИТ) не трябва да пречи на прилагането на нормалната техника за включването в извадката. Главното основание за включването в извадка е да се балансират административните нужди, за да се даде възможност за оценка на случая в срок и в рамките на маржа на задължителните срокове, с индивидуализиран анализ във възможно най-голямата степен. Накрая, напомняме, че броят на исканията за признаване на третиране като пазарна икономика (ТПИ) в този случай бе толкова значителен, че индивидуална проверка на исканията - както понякога се прави в други случаи - бе административно невъзможна. Затова се счита за разумно да се прилага еднакво за всички дружества, които не са включени в извадката среднопретеглен марж, получен в резултат от всичките дружества в извадката, без да се прави разлика дали дружествата са получили третиране като пазарна икономика/индивидуално третиране (ТПИ/ИТ) или не. Твърди се също, че изчислението на дъмпинга не е достатъчно надеждно, защото е използвана извадка от претенции за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Тази претенция трябва да бъде отхвърлена. Преди всичко, нямаше извадка по претенции за третиране като пазарна икономика (ТПИ), а извадка на производители износители. Второ, условията на извадката имат за цел да се осигури достатъчно надеждно решение за това дали има дъпминг в случай на голям брой производители износители. Трето, в случаите, където производители износители също са представили претенции за третиране като пазарна икономика (ТПИ), няма основание да се направи заключение, че използването на рутинно прилагана техника на включване в извадката би довело до недостатъчно надеждно решение. Действително, противно на самата концепция за включване в извадката, е да се твърди, че поради факта, че (невключените в извадката) износители трябва да бъдат класифицирани или като третирани като пазарна икономика или не, извадка от такава съвкупност сама по себе си би била непредставителна. Както при всяко антидъмпингово разследване, индивидуалната ситуация на износителите никога не е еднаква. Между производителите могат да съществуват важни различия и въпреки това може да бъде приложена извадка. Четвърто, класифицирането на дадено дружество като неотговарящо на условията за третиране като пазарна икономика (ТПИ) означава само, че нормалната стойност не може да бъде установена на базата на собствените данни на дружеството, но че трябва да се използва изпълнима алтернатива. Трябва, обаче, да се прибегне до изпълними алтернативи и в други важни области на определянето на дъмпинга, вижте, например член 2, параграф 1 и член 2, параграф 6 от основния регламент. Пето, представителността на извадката се подчертава допълнително от факта, че правителствата на самите експортиращи страни са предложили голямо мнозинство от избраните в извадката дружества. С други думи, те самите са счели тези извадки за представителни за съвкупността от техните производители износители.
(62)
Някои производители износители от КНР и Виетнам все още твърдят, че Комисията не е направила индивидуални оценки на третирането като пазарна икономика в предишните случаи, където броят на производителите износители бе голям. В тези случаи, например „облекла от полиестерни влакна“ (Регламент № 1487/2005 (ЕО) на Съвета от 12 септември 2005 г. (5), бяха направени индивидуалните оценки на третирането като пазарна икономика, макар че за целите на оценяването на дъмпинга са били използвани техники на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(63)
В това отношение, обаче, напомняме, че в гореспоменатия случай бе установено, че все още е възможна индивидуална проверка на исканията за третиране като пазарна икономика (ТПИ), въпреки че с настоящото разследване случаят не е такъв. Освен това, се отбелязва, че в гореспоменатия случай, в съответствие с правилата за включване в извадката, дружествата, които не са избрани в извадката, но, на които е дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ), им бе даден среднопретегления марж на дружествата с третиране като пазарна икономика (ТПИ) в извадката, т.е. на тях не бе даден индивидуален марж, а им бе даден среднопретеглен марж, установен за дружествата с третиране като пазарна икономика (ТПИ).
(64)
В предишните случаи, където бе използвана извадка и от сътрудничещи износители бе поискано третиране като пазарна икономика (ТПИ), броят на участващите бе такъв, че позволяваше индивидуална проверка на всяка претенция. С оглед на безпрецедентния брой на получените искания за третиране като пазарна икономика (ТПИ), не бе възможно да се оценява всяко искане индивидуално. Други износители, извън и вътре в извадката, повториха твърдението си, че им е било дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ). В подкрепа на своите претенции, някои от тях представиха своите устави, за да покажат, че техният случай не се различа от този на дружеството „Golden Step“ - единственото дружество, на което бе дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ).
(65)
В това отношение се отбелязва, че условията за включването в извадката на член 17 от основния регламент бяха приложени в тази процедура. Последващите искания на производители износители, които не са включени в извадката не бяха проверявани, тъй като, в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, това би било ненужно обременяващо и би попречило на своевременното приключване на разследването. По отношение на последващите претенции на дружества, включени в извадката, същите са разгледани в съответните съображения по-долу, третирайки специфичните въпроси, свързани с всяка от двете страни, засегнати от настоящата процедура.
(66)
Някои от производителите износители твърдяха, че Комисията не е направила оценка на третирането като пазарна икономика в рамките на три месеца след започването на процедурата, както е предвидено от член 2, параграф 7, буква в), последната алинея от основния регламент.
(67)
Макар че оценката за третиране като пазарна икономика (ТПИ) бе направена по-късно от три месеца след датата на започването на случая, на производителите износители в извадката бе предоставено отделно оповестяване на техния статут по отношение на третирането като пазарна икономика и им бе дадено пълното право на защита. Определено, страните, не са отрицателно засегнати от каквото и да е решение за третиране като пазарна икономика (ТПИ), взето преди налагането на временните мерки.
(68)
Някои от производителите износители, които вече са поискали индивидуална проверка, са повторили искането си. Обаче, поради причините, обяснени в съображение 64 от преамбюла на временния регламент, не може да бъде предоставена индивидуална проверка на производители износители нито в КНР, нито във Виетнам.
(69)
Следователно, както е обяснено в съображения от 53 до 63 от преамбюла на временния регламент, с оглед на големия брой производители износители в КНР и Виетнам, които оказват съдействие, използвана бе представителна извадка, за да се установи митото, което трябва да се прилага по отношение на съдействащите износители, които не са избрани в извадката, както във всички антидъмпингови разследвания.
1.2. Решение за третиране като пазарна икономика (ТПИ) във връзка с производители износители в КНР
(70)
След налагането на временни мерки, 12-те китайски производители износители, избрани в извадката и проверени на място, претендираха, че е трябвало да получат третиране като пазарна икономика (ТПИ) и повториха доводите, представени от тях преди това.
(71)
Едно от тези 12 дружества, а именно „Golden Step“ („GS“) също предяви искане при временното оповестяване за значителна промяна, в допълнение към проверката на нейното искане за третиране като пазарна икономика (ТПИ) и предостави доказателства. Припомняме, че искането на Golden Step за третиране като пазарна икономика (ТПИ) бе отхвърлено, защото то не изпълни критерий 1 на член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. По-специално, отхвърлянето се основаваше на наличието на експортно задължение, което беше свързано с това, че „GS“ не е свободна да определя количествата на своите продажби без значителна държавна намеса. Обаче, при оповестяването на констатациите за третирането като пазарна икономика, „GS“ представи, в рамките на задължителните срокове за предоставяне на коментари по оповестяването, доказателства, показващи, че тя фактически и юридически не е обект на задължение за експортни продажби.
(72)
Разглеждайки надлежно променените обстоятелства в случая на „GS“ и факта, че отхвърлянето на третирането като пазарна икономика се е основавало единствено на неспазването от страна на „GS“ на критерий 1, бе решено да се преразгледа първоначалното решение и на „GS“ да се даде третиране като пазарна икономика (ТПИ).
(73)
Някои производители, засегнати от отхвърлянето на искането за третиране като пазарна икономика (ТПИ), твърдяха, че позоваването на ограничения за продажбите в устава, не водят до отхвърляне на искането за третиране като пазарна икономика (ТПИ) в други антидъмпингови процедури. Най-напред трябва да се отбележи, че анализът за третирането като пазарна икономика се прави за всеки конкретен случай на базата на представените факти и не съществува такова предполагаемо противоречие с други скорошни анализи за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Напротив, в случая, за който става дума, производителят износител представи в срок променен вариант на своя устав, който не съдържаше ограничения на продажбите и показа, че той фактически не подлежи на такива ограничения на продажбите.
(74)
Други страни предявиха претенции, че отхвърлянето на искането на китайските износители на обувки за третиране като пазарна икономика (ТПИ) не е в съответствие с правилата на СТО, именно, защото износът от Китай вече не подлежи на държавен монопол, както се изисква от втората допълнителна разпоредба на член VI, параграф 1 на приложение 1 към ГАТТ 1994 г., като условие за договарящите се страни да се отклоняват от определянето на нормалната стойност на базата на данни за нормалната стойност, произхождащи от страни износителки.
(75)
Когато гореспоменатата допълнителна бележка бе въведена, наред с другите страни, КНР действително бе разглеждана като имаща държавен монопол върху износа. Оттогава бяха взети под внимание икономическите реформи в Китай, които доведоха до различно третиране на Китай в процедурите по защита на търговията. Понастоящем, раздел 15 от Протокола за присъединяване на Китай към СТО предвижда специфични разпоредби за това как да бъде третиран китайския износ в процедури по защита на търговията. Разпоредбите, предвидени там действително дават възможност на членове на СТО да използват „методология, която не се базира на цени или себестойност на вътрешния пазар в Китай… ако разследваните производители не могат ясно да покажат, че в производството, произвеждащо подобен продукт, преобладават условия на пазарната икономика по отношение на изработването, производството и продажбата на този продукт“.
(76)
В случая на другите 11 дружества, които са част от извадката, се отбелязва, че не са представени своевременно нови основания, които да са подходящи за променяне на решението за отхвърлянето на искането им за третиране като пазарна икономика (ТПИ).
(77)
В този контекст, по-специално се отбелязва, че представянето на променен устав, който вече не съдържа ограничения за продажбите, от двама изнасящи китайски производители, включени в извадката едва след окончателното оповестяване, бе направено твърде късно, за да бъде взето предвид, тъй като тогава остана недостатъчно време за проверка в съответствие с член 16, параграф 1 от основния регламент. Във всеки случай, обаче, въпросните дружества не отговориха на стандарта за третиране като пазарна икономика (ТПИ), не само поради ограниченията за продажбите (критерий 1).
(78)
Другите коментари на тези дружества бяха вече разгледани в съображения от 69 до 77 от преамбюла на временния регламент. Впоследствие, констатациите и заключението, които се съдържат там бяха потвърдени с настоящото и решението за отхвърлянето на третирането като пазарна икономика на 11-те дружества остава.
1.3. Решение за третиране като пазарна икономика (ТПИ) във връзка с производители във Виетнам
(79)
След налагането на временни мерки, седем от виетнамските производители износители, избрани в извадката, предявиха претенцията, че е трябвало да им бъде дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ) и повториха доводите си, които бяха представили по-рано, без да предоставят достатъчни нови доказателства. Тези коментари вече бяха разгледани в съображения от 78 до 90 от преамбюла на временния регламент. Впоследствие, констатациите, изложени в гореспоменатите съображения от временния регламент се потвърдиха с настоящото и решението за отхвърлянето на третирането като пазарна икономика на осемте дружества остава.
(80)
Двамата виетнамски производители износители, включени в извадката предявиха претенцията, че е трябвало да им бъде дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ), тъй като основанията, на които такова третиране е дадено на „GS“, са приложими и за тях. Според тяхното разбиране, на тях не им е било дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ) поради (i) ограниченията за продажбите в бизнес лиценза им („БЛ“) и в устава им и (ii) наличието на договор между свързано дружество и едно дружество със 100 % държавно участие. Дружествата представиха твърдения, че такива обстоятелства са приложими също и за китайския производител износител „GS“ и затова решението по отношение на тях, трябва да бъде същото както това за „GS“.
(81)
Трябва да бъде отбелязано, че съгласно обясненията, дадени в съображения от 78 до 90 от преамбюла на временния регламент, на двете виетнамски дружества не бе дадено третиране като пазарна икономика (ТПИ), защото те не изпълниха критерии 1, 2 и 3 на член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. В това отношение, се отбелязва, че тези две дружества притежават инвестиционни лицензи, които налагат количествени ограничения върху продажбите. Тези ограничения не бяха премахнати нито по време на ПР, нито след това. Освен това, както е обяснено съгласно съображение 89 от преамбюла на временния регламент, двете дружества не предоставиха искане-формуляр за третиране като пазарна икономика (ТПИ) за един от техните свързани производители във Виетнам. Ето защо, не бе възможно да се установи, че групата като цяло изпълнява всички условия за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Фактът, че тази свързано дружество имаше договорно споразумение за обработка с държавно дружество не бе използван в решението за третиране като пазарна икономика (ТПИ), тъй като Комисията не бе в състояние да направи заключение на базата на непредставено искане-формуляр за третиране като пазарна икономика (ТПИ). Затова бе направено заключението, че действителната ситуация във връзка с тези двама производители износители няма сходство с тази на „GS“.Следователно, представените аргументи трябваше да бъдат отхвърлени.
2. ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ)
2.1. Индивидуално третиране на производители износители в КНР
(82)
След налагането на временни мерки, някои от китайските производители износители, избрани в извадката, предявиха претенцията, че на тях е трябвало да бъде дадено индивидуално третиране и повториха отново представените по-рано аргументи, без да предоставят своевременно нови доказателства. В този контекст, по-специално се отбелязва, че представянето на променен устав, който вече не съдържа ограничения за продажбите, от двама изнасящи китайски производители, включени в извадката, бе направено едва след окончателното оповестяване. Това бе твърде късно, за да бъде надлежно проверено в съответствие с член 16, параграф 1 от основния регламент.
(83)
Следователно, поради вече посочените причини в съображение 94 от преамбюла на временния регламент, тези претенции трябваше да бъдат отхвърлени.
(84)
Други китайски производители износители предявиха претенцията, че отказът да бъде дадено индивидуално третиране на китайски производители износители представлява нарушение на раздел 15 на Протокола за присъединяване на Китай към СТО и съответно на член 6, параграф 10 от антидъмпинговото споразумение (ADA).
(85)
Това трябваше да бъде отхвърлено. Преди всичко, антидъмпинговото споразумение не е пряко приложимо в Общността. Второ, член 6, параграф 10 от антидъмпинговото споразумение само определя общото правило за износителите, на които се определя индивидуален марж. Когато, обаче, се прилагат условия на непазарна икономика, от законодателството на СТО се предоставят по същия начин дерогации от общото правило, т.е. от втората допълнителна разпоредба на член VI, параграф 1 на приложение 1 към ГАТТ 1994 г. Ситуацията на китайските износители е действително по-конкретно разгледана от Протокола за присъединяване на Китай към СТО. Не може, обаче, от раздел 15 на споменатия протокол да бъде изведено задължение за разпределяне на индивидуални маржове на производители износители.
(86)
По същите съображения, страните предявиха претенции, че член 9, параграф 5 на основния регламент, определящ правилата за индивидуално третиране е в конфликт със законодателството на СТО.
(87)
Това трябваше да бъде отхвърлено не само защото нормите на СТО не са пряко приложими в Общността, но също и защото те не изключват двустепенната методология на (i) третирането като пазарна икономика и (ii) индивидуалното третиране.
(88)
Четирима китайски износители повториха отново своите претенции относно индивидуалната проверка, както се посочва в съображение 7 от временния регламент. Те твърдят, че където е възможно да бъде разследвана извадка от 12 дружества, трябва да бъде възможно да се разследват още четири.
(89)
Обаче, на посочените вече основания в съображение 64 от преамбюла на временния регламент, горните претенции бяха отхвърлени.
(90)
Друг производител износител представи искане за индивидуално третиране след налагането на временните мерки. Този производител бе започнал дейност след края на първоначалното индивидуално третиране. Поради същите причини, споменати по-горе, не би могла да бъде направена индивидуална оценка на основателността на искането на дружеството. Освен това, бе установено също, че нейният устав съдържаше задължение за износ. Освен това, тя се ползваше от данъчни преференции, зависещи от това дали нейният износ превишава определена част от общите ѝ продажби. При тези обстоятелства, не би било възможно, в никакъв случай, да се предостави индивидуално третиране на това дружество.
2.2. Индивидуално третиране по отношение на производители износители във Виетнам
(91)
След налагането на временните мерки, шест от виетнамските производители износители, избрани в извадката, предявиха претенцията, че на тях трябва да им бъде предоставено индивидуално третиране.
(92)
Дружествата, на които не бе предоставено индивидуално третиране на базата на член 9, параграф 5, буква а) от основния регламент, просто повториха своята претенция, че техните експортни количества са свободно определени. Напомняме, че техните количества на експортните продажби бяха фиксирани в инвестиционните лицензи на дружествата и следователно не биха могли да бъдат разглеждани като свободно определени от дружествата, тъй като всяко отклонение от съотношението, залегнало в техния инвестиционен лиценз би изисквало предварително модифициране на последния, което би трябвало да бъде одобрено от съответните органи. Макар, че тези износители претендираха, че съотношението е свободно определено от дружеството на базата на икономически съображения, счита се, че няма причина за посочване на експортно съотношение в инвестиционен лиценз, с което изрично да се забранява на дружеството да продава част от своята продукция на вътрешния пазар. При тези обстоятелства, въпросното дружество повече не е свободно да решава дали по всяко време предпочита да продава вътрешния пазар по-голямо количество от позволеното в лиценза му, тъй като подлежи на предварително съгласуване от съответните органи.
(93)
Едно от дружествата, на което не бе предоставено индивидуално третиране на основание на член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, предяви претенцията че решението на Комисията да отхвърли индивидуалното третиране не е достатъчно обосновано. Това дружество, обаче, е 100 % държавно дружество и следователно мнозинството от акциите не принадлежат на частни лица, а на страната, която определя и ръководството. Освен това, бе установено, че това дружество е свързано с друго дружество, което не изпълнява изискванията нито за третиране като пазарна икономика (ТПИ), нито за индивидуално третиране. Имайки предвид, че ако бяха приложени различни мита за тези две свързани дружества, би имало риск от заобикаляне на мерките и като се има предвид последователната практика да се проверява дали дадена група от свързани дружества като цяло изпълнява условията за третиране като пазарна икономика (ТПИ) или индивидуално третиране, не би могло да бъде установено, че групата като цяло изпълнява всички условия за индивидуално третиране.
(94)
При тези обстоятелства, заключенията направени в съображение 97 от временния регламент, се потвърждават.
(95)
Последни две дружества не предоставиха никакви нови доказателства.
(96)
Впоследствие, поради същите причини, като тези обяснени в съображение 97 от временния регламент, бе счетено, че решението да се откаже индивидуално третиране на осемте виетнамски дружества трябва да остане в сила.
(97)
По отношение на исканията за индивидуално третиране от производители износители, които не са включени в извадката, вижте съответния съображение по-горе.
3. НОРМАЛНА СТОЙНОСТ
3.1. Определяне на нормалната стойност за производител износител, на който е предоставено третиране като пазарна икономика (ТПИ)
(98)
Определянето на нормалната стойност за единствения производител износител, на който е предоставено третиране като пазарна икономика (ТПИ) трябва да бъде базирано на данните, които той е представил за вътрешните продажби и производствените разходи. Тези данни бяха проверени в помещенията на въпросното дружество.
(99)
Що се отнася до определянето на нормалната стойност, Комисията установи най-напред, че въпросният производител износител няма никакви продажби на вътрешния си пазар по време на периода на разследването. Затова, нормалната стойност не можа да бъде установена на базата на релевантни вътрешни цени на производителя износител, както е предвидено от член 2, параграф 1, алинея 1 от основния регламент. Съответно, трябваше да бъде приложен друг метод.
(100)
За тази цел, бе проверено дали цените на другите продавачи или производители в КНР могат да бъдат използвани в съответствие с член 2, параграф 1, алинея 2 от основния регламент. На нито един друг производител износител в КНР, обаче, не е предоставено третиране като пазарна икономика (ТПИ). Затова, не бе възможно използването на вътрешни цени на такива производители износители.
(101)
Имайки предвид, че не могат да бъдат използвани вътрешни цени за установяване на нормална стойност, трябваше да бъде изчислена конструирана нормална стойност на базата на разходите на въпросния производител. Впоследствие, в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе конструирана чрез добавянето на производствените разходи на изнасяния модел обувки, коригирана където е необходимо, с разумния размер на разходите за продажби, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата.
(102)
Тъй като производителят износител със статут на ТПИ не бе извършвал никакви продажби на вътрешния пазар и тъй като на никой друг китайски производител износител не бе предоставено третиране като пазарна икономика (ТПИ), разходите за продажби, общите и административни разходи и печалбата трябваше да бъдат определени на базата на някакъв друг разумен метод в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(103)
Впоследствие, Комисията използва процентите за разходите за продажби, общите и административни разходи и печалбата на други китайски производители износители, които наскоро получиха статут за третиране като пазарна икономика (ТПИ) при други разследвания в обичайния ход на търговията, както е посочено в член 2, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Средните проценти на разходите за продажби, общите и административни разходи и печалбата, установени при тези разследвания, бяха базирани на разходите за производство, понесени от въпросния производител износител във връзка с изнасяните модели.
3.2. Определяне на нормалната стойност, установена в аналогична страна
(105)
Някои страни оспорваха, че не е удачно да се избере Бразилия за аналогична страна, като единствената или главната причина на базата на представителността на продажбите на вътрешния пазар в тази страна спрямо алтернативно предложени аналогични страни.
(106)
Първо, трябва да се подчертае, че представителността на вътрешните продажби не е единствената причина за избирането на Бразилия. Напомня се, че други фактори, като например конкуренцията на бразилския пазар, разликата в структурата на производствените разходи, включително достъпа до суровини и ноу-хау на бразилските производители бяха анализирани в съображения от 109 до 123 от преамбюла на временния регламент и доведоха до същото заключение. Между другото, изборът на Бразилия се оказа, че е дори по-удачен, като се има предвид решението да се изключат обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от продуктовия обхват, тъй като, за разлика от другите страни, предложени от гореспоменатите страни, бразилските дружества едва ли произвеждат обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности. По отношение на други фактори, на които се позовават разглежданите страни, като например социално-икономическите и културни развития или разходите за труд, те не бяха счетени за имащи отношение към определянето на това дали Бразилия е удачна аналогична страна. Още повече, по отношение на икономическото развитие Бразилия не е много различна от други предложени аналогични страни, като например Тайланд и Индонезия. Изборът на Бразилия, следователно не се счита за неразумен.
(107)
Освен това, макар че, единственият факт, че вътрешните продажби на аналогичната страна бяха под минималното ниво от 5 %, не означава непременно, че тази страна би била неподходяща, една стойност по-малка от 2 % за вътрешни продажби в случая на тайландски и индонезийски дружества, които бяха предложени от някои страни, независимо от това, е показателна, че тези пазари са по-малко представителни от Бразилия.
(108)
В допълнение, нивото на вътрешните продажби, макар че не е единствената причина да бъде избрана Бразилия, обаче бе особено подходящо в този конкретен случай, имайки предвид големия брой различни видове обувки, които се произвеждат в разглежданите страни и които действително трябва да бъдат сравнявани с обувките, произвеждани в аналогична страна, които имат най-голямо сходство с обувките, произвеждани в разглежданите страни.
(109)
Някои страни предявиха претенцията, че използването на близко съпоставими продуктови контролни номера („ПКН“), използвани от Комисията за вземането на предварителното ѝ решение, не би предоставило точно и справедливо сравнение на износните цени с нормални стойности. Отбелязва се, че очевидно не всички ПКН, продавани от изнасящите страни биха намерили съответствие в Бразилия. При тези обстоятелства, се счита, че най-разумният подход с оглед да се направи справедливо сравнение, е да се прибегне към най-близките по сходство ПКН. Освен това, бяха направени корекции (например, детски обувки, качество на кожата), за да се адресират съществените разлики в характеристиките, между обувките, изнасяни от изнасящите страни и видовете с много близко сходство, продавани в Бразилия. Тези характеристики не бяха предвидени от схемата на ПКН в началото на нейното създаване или не бяха напълно интегрирани в наличните данни, представени от разглежданите страни.
(110)
По-нататък се напомня, че всички продажби на кожени обувки от сътрудничещи бразилски производители са по-големи от общите продажби на производителите от други аналогични страни, като Индонезия, Индия и Тайланд, желаещи да сътрудничат. Ето защо бе счетено, че е вероятно обхватът на продуктите, произведени от бразилските дружества да бъде по-голям от тези, произведени в другите разгледани страни. Впоследствие, вероятността да се констатира, че бразилските видове обувки са сравними с китайските/виетнамските видове обувки е по-голяма.
(111)
Действително, шестте тайландски дружества, двете индонезийски дружества и индийското дружество, съответно, отчетоха общи продажби (тоест вътрешни и износ) по-малко от 8 милиона чифта (т.е. под 5 % от съответния износ), докато осемте бразилски дружества, които, оказаха съдействие, отчетоха общи продажби от над 40 милиона чифта, от които повече от 18 милиона чифта за единствените три дружества, чийто данни бяха използвани. При тези обстоятелства, е очевидно, че вероятността да се установи, че моделите, произвеждани от бразилски дружества, са сравними с моделите, продавани от разглежданите страни, е по-голяма, отколкото при тайландските, индийските или индонезийските дружества.
(112)
Една страна се опитваше да докаже, че асортиментът на бразилското производство не толкова широк и диверсифициран, както производството на разглежданите страни. С оглед на горното, обаче, може да се предположи разумно, че продуктовият асортимент на бразилските дружества, които предоставиха необходимата информация и чиито продажби (вътрешни и износ) бяха установени, че са от 6 до 13 пъти по-големи от тези, отчетени от индийските, индонезийските или тайландските дружества, е богат и диверсифициран.
(113)
Заинтересованите страни повдигнаха въпроса и за предполагаемото противоречие между съображение 108 от преамбюла на временния регламент, който посочва, че „Изглежда Бразилия е най-разумният избор, с оглед на представителността на нейните вътрешни продажби, които позволяват да се избегне конструирането на нормалната стойност и възможните многобройни корекции“ и съображение 123 от преамбюла на временния регламент, който прави заключението, че разликата в качеството на кожата, използвана от дружествата, избрани в извадката и бразилските производители „не е основание да се отхвърли Бразилия като подходяща аналогична страна, тъй като може да бъде направена корекция за разликата във физическите характеристики, която да отчете всякаква разлика в качеството на кожата“.
(114)
Няма, обаче, противоречие, тъй като съображение 108 от преамбюла на временния регламент посочва само, че изборът на Бразилия е по-подходящ, защото ще се изискват по-малко корекции, отколкото за други аналогични страни. Освен това, очевидно не е възможно на един ранен етап от разследването да се знае точно какви корекции евентуално ще бъдат изисквани, за да се направи подходящо сравнение. Също така, такива корекции вероятно също биха били необходими, ако бе избрана друга страна като аналогична страна. Обаче, като се има предвид недостатъчната представителност на вътрешните продажби на предложените други страни и имайки предвид и вероятния стеснен асортимент на тяхното производство, може разумно да се предположи, че тяхната нормална стойност би трябвало да бъде конструирана и че биха били необходими повече корекции, за да се направят тайландските, индонезийските или индийските модели сравними с тези, произведени в разглежданите страни, отколкото в случая с бразилските цени на вътрешните продажби.
(115)
По отношение на икономическото развитие и дохода на глава от населението, макар, че същите нормално се считат, че нямат отношение, се напомня, както бе споменато в съображение 115 от преамбюла на временния регламент, че въз основата на главните критерии на Световната банка за класифициране на икономиките, критерият е брутния национален доход на глава от населението, Бразилия е класифицирана в същата категория, както КНР, Тайланд и Индонезия. Освен това, разходите за труд във връзка с включените в извадката производители износители в КНР и във Виетнам, като такива, не бяха сравними с условията на включените в извадката производители в Бразилия, че това да бъде основание за корекция. Отбелязва се също, че номиналните разлики в разходите между разглежданата аналогична страна и разглежданата страна износителка не са толкова релевантни. Действително, тъй като разходите и цените, по принцип, не се считат за целесъобразна база за определянето на нормалната стойност в страните, попадащи под условията на член 2, параграф 7 от основния регламент, такова сравнение, фактически, отива срещу прибягването към методите, предвидени в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(116)
Някои страни твърдяха, че Бразилия не е удачна аналогична страна, поради предполагаемите субсидии, предоставяни на производителите на обувки в северните територии. Според тези страни, тези субсидии имат за цел да привлекат производството на обувки в северната част на Бразилия, повлиявайки по този начин на конкурентоспособността на пазара.
(117)
Първо, трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства.
(118)
Освен това, дружествата, използвани за определянето на нормалната стойност не бяха разположени в Северните територии, а в Южните и затова не биха могли да бъдат повлияни от тези предполагаеми субсидии.
(119)
Накрая, в случай че тези държавни интервенции съществуват, както е описано от износителите, този механизъм само би попречил на други дружества да създадат фабрика в същия район, но не и да продават своя продукт в определени части на бразилския пазар. Пазарът на обувки, определено не нито местен, нито регионален пазар, а по-скоро национален и даже световен пазар. Ето защо, фактът, че дадено дружество може да получава субсидии, за да създаде фабрика в отдалечен район не пречи на конкуренцията, особено на един пазар със 7 000 производителя. Дори ако разходите могат да бъдат евентуално повлияни от предполагаемите държавни субсидии, същите, трябва най-вероятно да имат отрицателен ефект върху продажните цени, при които би имало тенденция да намалят нормалната стойност и по-този начин дъмпинговите маржове.
(120)
В допълнение, с оглед на основанията, предвидени в съображение 109 от преамбюла на временния регламент и особено с оглед на факта, че има повече от 7 000 производителя в Бразилия, конкуренцията на бразилския пазар не се счита за неподходяща, за да се отхвърли Бразилия като аналогична страна.
(121)
На базата на горното и тъй като искането не бе подкрепено по-нататък с доказателства, същото бе отхвърлено.
(122)
Затова бе направено заключението, че Бразилия е подходяща аналогична страна за целите на установяването на нормалната стойност, както вече бе направено заключение в съображение 124 от преамбюла на временния регламент.
3.3. Експортна цена
(123)
При липсата на коментари от разглежданите страни, с настоящото се потвърждава методологията, предвидена в съображения от 128 до 130 от преамбюла на временния регламент.
(124)
Някои страни твърдяха, че констатациите не е трябвало да се основават на експортните цени на дружествата в извадките при изчисляването на дъмпинговия марж за цялата страна. Констатациите би трябвало, по-скоро, да се базират на обема на износа за цялата страна (например, данни на Евростат).
(125)
Това трябваше да бъде отхвърлено. Напомняме, че разпоредбите за извадките, посочени в член 17 от основния регламент бяха приложени в тази конкретна процедура. Ето защо, бяха използвани само експортни цени на включените в извадката дружества. За дружествата, включени в извадката, които не отговаряха на критериите за третиране като пазарна икономика (ТПИ)/индивидуално третиране (ИТ), бе изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж. Освен това, както е обяснено съгласно съображение 135 от преамбюла на временния регламент, този среднопретеглен дъмпингов марж се прилага за сътрудничещите дружества, които не са включени в извадката в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент. В допълнение, тъй като нивото на сътрудничество бе високо, същият дъмпингов марж бе приложен също за всички други китайски производители износители.
3.4. Сравнение
(126)
Някои страни предявиха претенции, че не всички подробности, имащи отношение за провеждането на сравняването на експортните цени са били оповестени. По-специално, според тези страни, корекциите направени по отношение на нормалните стойности, определени на базата на бразилски данни не са били количествено определени.
(127)
След като всички коментари, получени от разглежданите страни бяха надлежно разгледани и файловете бяха надлежно преработени, бе установено, че е удачно да се направи поправка на корекциите, направени по отношение на разходите за кожа, както е разгледано в съображение 132 от преамбюла на временния регламент. Бе установено, че производителите в изнасящите страни, особено тези в Китай, продаваха кожени обувки с по-високо качество отколкото бразилските производители на вътрешния си пазар. Разликата в качеството на обувките се дължеше главно на по-високото качество на използваната кожа. Разликата в качеството бе отразена също в покупната цена на използваната кожа: кожата на обувките, изнасяни от Китай и Виетнам беше по-скъпа от тази използвана в Бразилия за производство на обувки, продавани на вътрешния пазар. За тази цел, стойността на кожените материали на производителите от аналогичната страна бе сравнявана със съответните стойности на кожените материали, използвани от китайските и виетнамските производители, които бяха част от извадката. Бе констатирано, че по-голямата част от кожата, използвана от китайските и виетнамските производители бе внесена от страни с пазарна икономика. Затова, бе използвана една средна стойност, включваща световните пазарни цени, за да се определи корекцията. Съответното изчисление бе направено поотделно за двете изнасящи страни. Разликата в стойността на кожените материали бе умножена по дела на кожата в общия производствен разход. Последващите корекции в посока на повишение до нормалната стойност възлязоха на 21,6 % (КНР) и на 16,4 % (Виетнам).
(128)
Някои страни твърдяха, че не е удачно да се правят корекции по отношение на качеството на кожата, където бе установено, че производствените разходи в изнасящите страни бяха деформирани поради факта, че на всички износители, с изключение на един в тези страни, не е било предоставено третиране като пазарна икономика (ТПИ).
(129)
Това твърдение трябваше да бъде отхвърлено. Вярно е, че третирането като пазарна икономика (ТПИ) бе отказано, но защото бе установено държавно влияние, което оказваше въздействие върху разходите/цените. Както бе отбелязано по-горе, обаче, бе установено, че кожа е била внасяна от страни с пазарна икономика.
(130)
Някои страни твърдяха, че Комисията не е оповестила точните данни, на база на които е била изчислена корекцията и защо корекцията по отношение на кожата е трябвало да бъде преработена след временното решение.
(131)
Преработването на корекцията по отношение на кожата, обаче, е обяснено по-горе. Освен това, Комисията оповести на всички дружества, засегнати от тази процедура необходимите подробности, които бяха в основата на съществените факти и съображения, на база на които тя имаше намерение да препоръча налагането на окончателни мерки.
(132)
Някои разглеждани страни предявиха претенции, че по отношение на нормалната стойност не е трябвало да се прилага корекция за изследователската и развойна дейност („ИРД“), защото подобни разходи за ИРД бяха направени от китайски и виетнамски производители.
(133)
Бе установено, обаче, че разходите за ИРД, понесени от производителите, включени в извадката от разглежданите страни, се отнасяха само за производствените ИРД, докато бразилските разходи за ИРД обхващаха дизайна и мострите на нови модели обувки, т.е. такъв вид ИРД е различен и затова се счита за необходимо да се запази тази корекция.
(134)
Една друга страна също изяви претенция, че трябва да бъде направена корекция, за да се вземе предвид, че печалбата, направена от продажбите на производители на оригинално оборудване („OEM“) генерира по-малка печалба от другите продажби.
(135)
Това твърдение, обаче, не бе подкрепено от констатациите на разследването в бразилските дружества, където не съществува такава разлика. Освен това, всяка разлика между продажбите на производители на оригинално оборудване („OEM“) и продажбите на собствени марки, вече е отчетена при направената корекция, за да се вземе предвид в разликата в стойността на ИРД. Затова тази претенция бе отхвърлена.
(136)
Освен това, бе отбелязано, че е необходима корекция във връзка с детските обувки. Нито един от бразилските производители не произвежда детски обувки. Може да се види, например от данните на Евростат за вноса, че детските обувки, по принцип, са по-евтини от обувките за възрастни. Това може да се обясни с по-малкия размер на детските обувки, а оттам и по-малкото количество суровини, необходимо за тяхното производство. Впоследствие, бе приложена корекция на базата на пропорционалните ценови разлики между детските обувки и обувките за възрастни, продавани от производството на Общността. Корекцията възлиза на 33,2 % от нормалната стойност.
(137)
Някои страни предявиха претенция, че тази корекция не е била адекватно обяснена. Освен това, бе посочено, че единственият фактор, оправдаващ ценовата разлика е разликата в размерите, а оттам и в количеството на използваните суровини. Според тези страни, такова предположение бе погрешно. В това отношение се отбелязва, че направената корекция по отношение на детските обувки бе напълно оповестена на страните и е изложена по-горе. Освен това, страните, които разглеждаха тази корекция като погрешна, не успяха да предоставят някакъв по-добър алтернативен метод, който би могъл да бъде използван и да осигурят сравняването на експортните цени и нормалните стойности на справедлива основа.
(138)
При липсата на други коментари, с настоящото се потвърждават констатациите в съображения от 131 до 133 от преамбюла на временния регламент.
(139)
Някои страни твърдяха, че схемата за продуктовите контролни номера („ПКН“) не им дава възможност за справедливо сравнение. В частност, страните претендираха, че използваната схема за продуктовите контролни номера („ПКН“) е твърде обща и не е базирана на физически характеристики, специфични за продукта. Според твърденията на тези страни, това представлява нарушение на член 2, параграф 4 от антидъмпинговото споразумение (АДС). Освен това се твърдеше, че общите корекции (относно качеството на кожата) не предоставят достатъчна компенсация за този предполагаем недостатък.
(140)
Тези доводи бяха отхвърлени. Действително, член 2, параграф 4 от АДС, както и член 2, параграф 10 от основния регламент, изисква справедливо сравнение. Тези разпоредби, обаче, не предвиждат никакви подробности по отношение на проекта на ПКН. Напомняме, че отдавна приета практика в ЕС, е да се улеснява сравнимостта между разглеждания продукт и подобния продукт чрез използването на ПКН, които подразделят продукта на видове/модели в зависимост от определени характеристики или технически спецификации. В настоящия случай, пет такива елемента, са били взети предвид, т.е. стила на обувките, вида на потребителя, вида на обувките, материала на външната подметка и хастара. Тези елементи отразяват в достатъчна степен съществените характеристики на разглеждания продукт. Освен това, не е определено правно задължение нито от основния регламент, нито от АДС за използване на ПКН при антидъмпингови разследвания. В настоящия случай, в съответствие с принципа на справедливото сравнение, е използвана една и съща схема за ПКН, за да се класифицират моделите на разглеждания продукт, произвеждани и продавани от производители в Общността, изнасящите страни и аналогичната страна, за целите на сравняването на справедлива основа на цените в Общността, експортните цени и нормалните стойности.
(141)
Освен това, бе установено, че действително въпросът за качеството на кожата, който не бе обхванат от схемата за ПКН, засегна цените и сравнимостта на цените на разглеждания продукт. Кожата съставлява 50 % или повече процента от общите производствени разходи на кожените обувки. В зависимост от вида, качеството и количеството на използваната кожа, разходите за кожа могат да варират в значителна степен, но бе установено, че разликите в разходите са отразени съответно в продажните цени. За целите на сравняването на нормалната стойност с експортните цени и за изчисленията на подбиването на цените/продажбата на занижена цена, бе направена подходяща корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент.
(142)
Други страни наблюдаваха огромни ценови разлики в рамките на определени ПКН, които, по тяхно виждане, показваха недостатък на схемата за ПКН.
(143)
Ценовите разлики биха могли да се дължат на различни обстоятелства, като например пазарни колебания, специфичен ценови натиск в случай на свръхпредлагане и пр. и желание за дъмпинг и пр. Във всеки случай, това, което има значение във връзка с прилагането на схемата за ПКН е, че тя се прилага последователно за всички засегнати от случая страни. Ценовите разлики могат да се дължат на редица фактори, като например модни тенденции и пазарна психология, които не поставят непременно под въпрос сравнимостта на продуктите в рамките на един и същ ПКН. По важното е, че страните не успяха да идентифицират някаква по-добра и при това практична методология, за да се улесни сравнимостта. Както вече бе отбелязано, всякакви ценови разлики, дължащи се на различно качество на кожата, са били взети предвид, чрез извършването на подходящи корекции. Ето защо, тази претенция се отхвърля.
(144)
Други страни твърдяха, че тъй като бе решено да се изключат обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от обхвата на разглеждания продукт, този вид обувки би следвало да бъде идентифициран отделно от схемата за ПКН.
(145)
Когато в настоящия случай възникна необходимостта да се изключат обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от обхвата на разглеждания продукт, бе приложена разумна и последователна методология по отношение на всички производители износители, за да изключат техните съответните продажби на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от обхвата на разследването. Намерението да се изключат обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности от обхвата на разглеждания продукт, бе съобщено на всички засегнати страни много преди да бъде направено временното оповестяване. Нито след това съобщение, нито при оповестяването на временните констатации някой от производителите износители не е представил преработени данни, които биха дали възможност за по-добро идентифициране на неговите продажби на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности в списъците му за сделките. При тези обстоятелства, методологията използвана, за да се изключат продажбите на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, се счита за разумна и удачна.
3.5. Дъмпингов марж
3.5.1. Обща методология
(146)
Някои заинтересовани страни предявиха претенция, че неразграничаването между сътрудничещи и несътрудничещи дружества дава бонус за отсъствието на съдействие. Както е обяснено в съображение 139 от преамбюла на временния регламент, обаче, нивото на съдействие бе високо и впоследствие, в съответствие със стандартната практика, бе счетено за удачно да се определи дъмпинговия марж за всички неоказващи съдействие производители износители на нивото на среднопретегления дъмпингов марж, установен за сътрудничещи производители износители в извадката в съответните страни. В отсъствие на коментари, общата методология, използвана за установяване на дъмпингови маржове, както е описана в съображения от 134 до 143 от преамбюла на временния регламент, се потвърждава с настоящото.
3.5.2. Дъмпингови маржове
а) Китайска народна република
-
дъмпинговият марж за дружеството „GS“ е 9,7 %, изразен като процент от вносната цена на база CIF граница на Общността,
-
окончателният дъмпингов марж за страната като цяло, изразен като процент от вносната цена на база CIF граница на Общността е 28,9 %.
б) Виетнам
-
окончателният дъмпингов марж за страната като цяло, изразен като процент от вносната цена на база CIF граница на Общността е 70,1 %.
Д. ВРЕДИ
1. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(147)
На временния етап и с оглед на горните окончателни заключения във връзка с обхвата на продукта, всички данни, отнасящи се до обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности, са изключени от анализираните по-долу данни. След искането на някои производители износители, с настоящото се потвърждава, че такова изключване се прилага еднакво за вноса от засегнатите страни и също и този от други трети страни за данните, отнасящи се до производството на Общността.
(148)
Имайки предвид горното окончателно заключение, че детските обувки трябва да бъдат включени в обхвата на разглеждания продукт, окончателният анализ на вредите е бил направен за цялата съвкупност на разглеждания продукт, т.е. включително детските обувки.
2. ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
(149)
Една асоциация на вносителите предяви отново претенцията си, че ако жалбоподателите, за които те твърдят, че просто асемблират в Общността компоненти на обувки от източници, които не са в Общността, се разглеждат като производители в Общността, тогава вносителите, които поддържат дизайна, търговската марка, ИРД, дейностите по управлението и търговията на дребно в Общността, трябва също да бъдат разглеждани като производители в Общността.
(150)
Тази претенция вече бе разгледана в съображение 148 от преамбюла на временния регламент, където бе направено заключението, че само дружествата, които извършват дейност в производството/изработката в Общността, се класифицират като производители от Общността. Продуктите, търгувани от вносителите са, наред с другите, произведени в Китай и Виетнам и не отговарят на изискванията за произход от ЕО, подлежат на облагане с вносни мита и тези оператори в Общността не могат да бъдат разглеждани като производители в Общността.
(151)
При липсата на нова информация, тези заключения се потвърждават с настоящото и се прави окончателно заключение, че производителите, споменати в съображение 146 от преамбюла на временния регламент съставляват общото производство в Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
3. ДЕФИНИЦИЯ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(152)
Дефиницията на производството на Общността бе оспорена от различни производители износители, вносители и една асоциация на вносителите, на основание, че дружествата, които не са включени в извадката не са оказали съдействие по време на разследването, например чрез предоставянето на отговор на въпросника за извадката и следователно правното изискване за статута на жалбата не бе изпълнено по време на цялото разследване. По тези причини, те твърдяха, че 814 жалбоподатели не могат юридически да съставляват производството на Общността.
(153)
Прави се препратка също до различни регламенти на Съвета, с които подалите жалби производители, които не са сътрудничели по подходящ начин, бяха изключени от дефиницията на производството на Общността.
(154)
В това отношение, трябва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент, терминът производство на Общността следва да се тълкува като отнасящ се до производители в Общността, чиято колективна продукция от сходни продукти съставлява голяма част, както е дефинирано в член 5, параграф 4 от основния регламент. Член 5, параграф 4 по-нататък дава дефиниция на тази голяма част, т.е. тези производители в Общността, изрично подкрепящи жалбата трябва да представляват не по-малко от 25 % от общото производство в Общността и повече от 50 % от общото производство на подобния продукт, произведено от тази част от производители в Общността, изразяващи или подкрепа за или противопоставяне срещу разследването.
(155)
В този конкретен случай, подалите жалба производители в Общността представляваха повече от 40 % от производството в Общността и съгласно горните правни изисквания, те се считат за съставляващи производството на Общността. Освен това, нито един производител не се противопостави срещу жалбата.
(156)
Вярно е, че е обичайна практика на институциите да изключват от дефиницията на производството на Общността подалите жалба производители в Общността, които не са сътрудничили задоволително по време на разследването и че гореспоменатите прагове трябва също да бъдат изпълнени по времето, когато са приети мерките.
(157)
В този случай, обаче, нито един от 814-те производители в Общността, не бе установен като предоставящ незадоволително сътрудничество на разследването. Всъщност и както ясно е очертано в съобщението за образуване на процедурата, изпратени бяха въпросници само на включените в извадката производители в Общността и бяха получени отговори от всички тях. Ето защо, ако подалите жалби производители, които не са включени в извадката не са представили отговор на въпросника за включените в извадката производители, това просто се обяснява с факта, че от тях не е било поискано да направят това.
(158)
От самото естество на избирането на извадката, при което пълни въпросници за вредите се изпращат само на включените в извадката, подали жалба производители от Общността и в съответствие с разпоредбите на член 6, параграф 2 от основния регламент, само страните, получаващи въпросник трябва да предоставят отговор. Претенциите, предявени от различни разглеждани страни бяха отхвърлени на базата на горните елементи и заключенията, изложени в съображение 152 от преамбюла на временния регламент, се потвърждават: 814-те подали жалби производители в Общността се считат, че съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и те се наричат по-долу „производство на Общността“.
4. ПОТРЕБЛЕНИЕ В ОБЩНОСТТА
(159)
Един износител оспори нивото на потреблението в Общността на основание на това, че то изглежда по-ниско в Европа, отколкото в развиващите се страни. Тази претенция, обаче не бе подкрепена с доказателства по-нататък и затова бе отхвърлена. При липсата на други претенции, методологията, използвана за изчисляването на потреблението в Общността, се потвърждава с настоящото.
(160)
Видимото потребление в Общността, включително детски обувки се развиваше както следва:
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Потребление (‘000 чифта)
718 186
646 843
669 686
699 604
714 158
Индекс: 2001 г. = 100
100
90
93
97
99
Източник: Евростат, информация, съдържаща се в жалбата.
(161)
Развитието е сравнимо с потреблението, установено на временния етап, т.е. без детски обувки.
5. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ СТРАНИ
5.1. Кумулативна оценка на ефектите от съответния дъмпингов внос
(162)
В таблицата по-долу са показани вносните обеми, пазарните дялове и средните единични цени на двете засегнати страни, поотделно, включително детски обувки:
(163)
Някои заинтересовани страни претендираха, че кумулативната оценка не е оправдана. Това твърдение се базира на факта, че тенденциите при обема на вноса и цените се различни между Китай и Виетнам. Освен това, се твърди, че Виетнам е една от най-бедните страни в света, ползваща се от Генерализираната система за привилегии (ГСП) и която, следователно, не трябва да бъде третирана общо с Китай за оценяване на вредите.
(164)
Първата претенция вече беше предявена преди това и надлежно разгледана във временния регламент. По-конкретно, във връзка с тенденциите при вноса по отношение на обема и цените, таблицата в съображение 160 от преамбюла на временния регламент ясно показва, че тези тенденции следваха сходна схема. Отбелязва се също, че включването на детските обувки не променя тези тенденции. Във всеки случай и в допълнение към тези тенденции при вноса, временният регламент изложи с подробности причините, поради които кумулативната оценка е подходяща в светлината на конкуренцията между вносните и сходните продукти на Общността. Това, например е защото вносните продукти са подобни по отношение на основните си характеристики, взаимозаменяеми от гледна точка на потребителя и се пласират посредством едни и същи дистрибуторски канали.
(165)
Що се отнася до Виетнам, в основния регламент няма разпоредба, която да посочва, че една от страните, едновременно обект на антидъмпингово разследване, не трябва да бъде третирана кумулативно поради цялостното си икономическо положение. По-конкретно, такова тълкувание не би било също в съответствие с предмета и целта на разпоредбите за кумулативното третиране, което се фокусира върху това дали вносът от различни източници се допълва взаимно и със подобния продукт в Общността. С други думи, характеристиките на търгуваните продукти имат значение, но не и положението на страната, от която произхожда вноса. Положението на страната износителка трябва да бъде разгледано в съответствие с разпоредбите на член 15 на антидъмпинговото споразумение (АДС) и основния регламент, но не в контекста на кумулативното третиране. Следователно, тази претенция се отхвърля.
(166)
Една асоциация на вносителите също предяви претенция, че кумулативното третиране не е оправдано на основанията, че асортиментът на продукта на двете засегнати страни е различен. В това отношение, се счита, че дори и ако има някои разлики между двете страни в асортимента на продукта, все още има значително припокриване, затова се счита, че като цяло, въпросните продукти с произход от Китай и Виетнам, се конкурират помежду си. Става дума също и за горните заключения, затова че всички видове на разглеждания продукт, трябва да се разглеждат като един единствен продукт за целите на тази процедура и че всички видове кожени обувки, произвеждани и продавани от производството на Общността са сходни на тези изнасяни от разглежданите страни за Общността. Затова, този довод бе отхвърлен.
(167)
Въз основа на временните констатации, изложени в съображения от 156 до 162 от преамбюла на временния регламент и по-горе, с настоящото се прави окончателното заключение, че всички условия за кумулативното третиране, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени и че съответно ефектът на дъмпинговия внос, произхождащ от разглежданите страни трябва да бъде оценяван общо за целите на анализа на вредите.
5.2. Развитие на обема, пазарния дял и цените на разглеждания дъмпингов внос
а) Обем и цени
(168)
Таблицата по-долу показва развитието на обема на вноса и пазарните дялове на разглеждания продукт с произход в разглежданите страни, включително и детски обувки.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Внос (‘000 чифта)
66 986
74 514
109 144
133 840
165 648
Индекс: 2001 г. = 100
100
111
163
200
247
Пазарен дял
9,3 %
11,5 %
16,3 %
19,1 %
23,2 %
Източник: Евростат
(169)
Тенденциите и абсолютните стойности са сравними с тези, анализирани на временния етап: обемът на вноса е повече от удвоен и пазарният дял се е разширил значително от 9,3 % през 2001 г. до 23,2 % по време на ПР. Трябва да се отбележи, че има значително припокриване между 2004 г. и периода на разследването (ПР) (април 2004 г. до март 2005 г.) и ето защо горната таблица показва, че е имало засилване на вноса през първото тримесечие на 2005 г. Както може да се види от горната таблица, това се дължи особено на развитието на китайския внос.
(170)
Вносните цени, включително на детските обувки намаляха с почти 30 % по време на разглеждания период, подобно на това, което бе установено на временния етап.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Еуро за чифт
11,8
11,2
9,6
8,8
8,5
Индекс: 2001 г. = 100
100
95
81
74
72
Източник: Евростат
(171)
Някои вносители предявиха претенции, че намаляването на цените на вноса се обяснява с промените на продуктовия асортимент. Това обаче, не бе подкрепено с доказателства, а също така не бе потвърдено от разследването. Затова тази претенция беше отхвърлена.
б) Коментари на заинтересованите страни
(172)
Някои заинтересовани страни изявиха претенцията, че има нарушение на член 3, параграф 2 от основния регламент на основанието, че Комисията не е направила обективна проверка на обема и цените на дъмпинговия внос. Те обосноваха своето твърдение на основание на външни фактори, например премахването на вносните квоти, промените на валутния курс, предполагаемите промени на асортимента на продукта и защото промените в модата не са били взети предвид при проучването на тенденциите на вноса.
(173)
Специално по отношение на премахването на квотите, тази претенция вече бе разгледана в съображение 165 от преамбюла на временния регламент. Потвърждава се, че премахването на квотите в известна степен изостри тенденциите на вноса. Това, обаче, трябва да се разглежда в светлината на факта, че само една от двете засегнати страни бе пряко засегната от това количествено ограничение и че вносът от Виетнам също следваше засилващи се тенденции, че всички видове продукти, обхванати от това разследване бяха обект на квоти, и накрая, че към 1 януари 2005 г. се извърши обща либерализация на вноса и затова периодът на разследването (ПР) (от април 2004 г. до март 2005 г.) бе само частично засегнат.
(174)
По-общо, член 3, параграф 3 от основния регламент предвижда анализът на вредите специално да включва въпроса дали е имало значително увеличение на дъмпинговия внос и дали е имало значително подбиване на цените, или дали ефектът от дъмпинговия внос снижава в значителна степен цените или пречи на увеличението на цените, които иначе биха настъпили.
(175)
На тази база, би изглеждало, че sedes materiae на гореспоменатите претенции е в контекста на причинно-следствената връзка. Освен това, няма изрично правно изискване в член 3, параграф 3 от основния регламент, за това, че трябва да бъде дадено положително доказателство защо обемът на дъмпинговия внос се е увеличил, съответните цени са спаднали. Ето защо, претенцията, че трябва да бъдат отчетени външни фактори при проверката на дъмпинговия внос се отхвърля.
5.3. Подбиване на цените
(176)
Бяха получени различни коментари във връзка с изчисленията на подбиването на цените. Тези претенции бяха анализирани подробно и необходимите промени на изчисленията бяха приложени, където бе оправдано и подкрепено от фактически доказателства.
(177)
Напомняме, че на временния етап бяха направени корекции на импортните цени, които отразяваха приблизителните разходи, които са понесени в Общността от вносителите, като например за дизайн, избор на суровини и пр. и които иначе не биха били отразени в импортната цена. Различни вносители поискаха тази корекция. На временния етап бе приложена приблизителна корекция от 15 %.
(178)
Асоциацията, представляваща производството на Общността, обаче оспори такава корекция и по-конкретно - нивото на приложената корекция. Макар, че те признаваха, че определени разходи се понасят действително на нивото на вносителите, асоциацията оспорваше факта, че всички вносители действително понасят подобни разходи. Освен това, те твърдяха, че нивото на корекцията може да бъде оправдано в случая на вносители на обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (понасящи големи разходи за ИРД), но като се има предвид, че подобни обувки бяха изключени от процедурата, нивото на корекцията трябва да бъде ревизирано в посока надолу.
(179)
Тази претенция бе внимателно проучена и бяха направени следните заключения. Първо, що се отнася до самата корекция, тя бе поискана от много вносители и, по принцип, за нея нямаше възражения от производството на Общността.
(180)
По отношение на нивото на корекцията, трябва да се отбележи, че макар че много вносители действително искат такава корекция, само един вносител, който също бе обект на посещение за проверка, представи подробна информация в тази връзка. Другите вносители на разглеждания продукт не можаха да подкрепят претенцията, че тяхното ниво на разходите за ИРД е достигнало нивото на корекцията, приложена на временния етап. Трябва да се отбележи, че някои вносители, обект на посещения за проверка търгуваха предимно с обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности. Тъй като обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности се са окончателно изключени от обхвата на продукта, техните данни, в крайна сметка не бяха подходящи за целта на корекцията.
(181)
На окончателния етап, при липсата на обосновани претенции от голямото мнозинство от вносители (независимо дали са били обект на посещение за проверка или не), нивото на корекцията беше ревизирано в посока надолу и преценено на базата само на подкрепени с доказателства данни, които бяха предоставени по време на разследването.
(182)
На базата на горното, установените ревизирани маржове на подбиване на цените, по страни и изразени като процент от цените на производството на Общността, са както следва:
Страна
Подбиване на цената
КНР
Среднопретеглено 13,5 %
Виетнам
Среднопретеглено 15,9 %
6. ОСОБЕНОСТИ НА ОБУВНИЯ СЕКТОР В ОБЩНОСТТА
(183)
Във временния регламент, бе дадена определена информация по отношение на особеностите на обувния сектор в Общността. Различни разглеждани страни претендираха, че такива данни не трябва да бъдат вземани предвид, защото те или не са надеждни или не се отнасят изключително за ситуацията на производството на Общността и затова нямат правно основание.
(184)
В тази връзка, трябва да бъде изяснено, че информацията в съображения от 169 до 173 от преамбюла на временния регламент бе предоставена само за ориентировъчни цели, за да осигури по-добро разбиране на обувния сектор на Общността. Трябва, обаче, да бъде отбелязано, че констатациите относно вредите, са направени във връзка с производството на Общността, както е дефинирано по-горе и че няма да се прави допълнителна препратка към тази информация в анализа на вредите.
7. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
7.1. Предварителни забележки
(185)
Както вече бе споменато по-горе, анализът на вредите на окончателния етап обхваща данни, отнасящи се до детските обувки.
(186)
Както се упоменава в съображение 175 от временния регламент и след обичайната практика, показателите за вреди бяха установени или на макроикономическо ниво (на базата на данни за целия производство на Общността) или на микроикономически нива (на базата на данни за включените в извадката дружества). За целите на последователността, показателите за вреди са установени изключителна на едно от тези две нива, но не и на двете.
7.2. Макроикономически показатели
(187)
Обемът на производството за целия производство на Общността спадна от 267 милиона чифта през 2001 г. на 176 милиона чифта по време на периода на разследването. Това представлява намаление от повече от 30 %.
(188)
Макар че една фабрика теоретически е проектирана да постигне определено ниво на производство, това ниво ще зависи силно от броя на наетите работници от тази фабрика. Действително, както бе обяснено по-горе, повечето от процесите за производство на обувки са трудоемки. При тези обстоятелства, за един устойчив брой дружества, най-добрият начин за измерване на капацитета е да се проучи нивото на заетостта на тези дружества. Ето защо, се прави препратка към таблицата по-долу, отнасяща се до развитието на заетостта.
(189)
Тъй като заетостта (а оттам и капацитета) намаля общо в съответствие с производството, оползотворяването на капацитета, общо взето, остана непроменено през целия период.
(190)
Тъй като производството се осъществява по поръчка, обемът на продажбите на производството на Общността следваше тенденцията на намаляване подобно на производството. Броят на продаваните чифтове обувки на пазара на Общността спадна с повече от 60 милиона между 2001 г. и ПР, т.е. с 33 %.
(191)
По отношение на пазарните дялове, това отговаря на загуба от почти 9 процентни пункта. Пазарните дялове на производството на Общността намаляха от 26,5 % през 2001 г. на 17,7 % през ПР.
(192)
Заетостта драматично намаля по време на целия разглеждан период. Повече от 27 000 работни места бяха загубени в рамките на производството на Общността, представляващи намаление от 33 % през ПР спрямо нивото от 2001 г.
(193)
Производителността бе установена чрез разделянето на обема на производството на работната сила на производството на Общността, както е отчетено в горните таблици. На тази база, производителността на производството на Общността остана относително устойчива по време на разглеждания период.
(194)
При липсата на нова и подкрепена с доказателства информация или довод в това конкретно отношение, съображения 183 и 184 от преамбюла на временния регламент се потвърждават с настоящото.
(195)
Напомняме, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на някои видове обувки с горна част от кожа или пластмаса, с произход в КНР, Индонезия и Тайланд бяха наложени през февруари 1998 г. Тези мерки имаха припокриващ се обхват с продуктите, обект на настоящото разследване. Във връзка с публикуването на уведомлението за предстоящото изтичане на тези мерки, не бе получено искане за преглед и мерките съответно изтекоха през март 2003 г. Във временния регламент бе счетено, че при липсата на искане за преглед, производството на Общността, по това време се е възстановил от ефектите на предишния дъмпинг.
(196)
Това, обаче, бе отхвърлено от производството на Общността на основанията, че липсата на искане за преглед не е мотивирано от възстановяване на вредните ефекти от дъмпинга, а по-скоро от факта, че действащите мерки не са достатъчно ефективни. Беше изявена претенцията, че противно на това, което е предвидено във временния регламент, икономическата ситуация на производството на Общността не би могла да се възстанови задоволително, защото действащите по това време мерки не са били достатъчно ефективни, за да премахнат вредите. Освен това, вносът от страните, засегнати от тази процедура, стана значителен през периода от 2001 г. до 2003 г.
(197)
Производството на Общността, обаче, не приведе достатъчно факти за това, че е понесъл съществени вреди по време на периода от 2001 г. до 2003 г. и предполагаемата неефективност на по-раншните мерки би могла да бъде решена посредством един междинен преглед, който не е бил поискан.
(198)
Така, тази претенция бе отхвърлена и затова временното заключение, че производството се е възстановило от ефектите на предишния дъмпинг се потвърждава на този окончателен етап, т.е. до 2003 г. производството на Общността все още не е понесло значителни вреди. Трябва, обаче, да се отбележи, че към 2004 г. то понесе такива вреди.
7.3. Микроикономически показатели
(199)
Както вече бе споменато, счита се, че запасите имат слабо влияние върху състоянието на обувния производство на Общността за определянето на вредите, тъй като производството е по поръчка. Ето защо, теоретически, не се поддържат количества на склад и единствените количества са тези, които са получени в резултат на обработени поръчки, които все още не са доставени и/или фактурирани. На тази база, нивото на запасите се повиши през периода между 2001 г. и 2004 г., т.е. с 27 % и след това намаля в края на ПР. Това намаление през ПР трябва също да се разглежда в контекста на сезонността на сектора. Действително, очаква се нивото на запасите да е по-високо, отколкото в края на първото тримесечие на годината, т.е. в този случай в края на ПР.
(200)
Средната единична продажна цена непрекъснато спадаше по време на разглеждания период. Като цяло, намаляването възлизаше на 7,5 %. Ценовият спад на производството на Общността може да изглежда ограничен, особено в сравнение с намалението от 30 % на цените на дъмпинговия внос през разглеждания период. Това, обаче, трябва да се разглежда в контекста на това, че обувките се произвеждат по поръчка и затова нови поръчки се приемат, обикновено, ако съответното ценово равнище позволява най-малкото изравняването на приходите с разходите. В това отношение, вижте таблицата по-долу, която показва, че по време на ПР, производството на Общността не би могъл да намали цените си без да понесе загуби.
(201)
Горните показатели за възвръщаемостта потвърждават положението, разгледано в съображение 190 от преамбюла на временния регламент и показват ясно отслабване на финансовото състояние на дружествата по време на разглеждания период. Напомняме, че цялостното влошаване бе особено забележимо по време на ПР и показва значителни неблагоприятни промени по време на първото тримесечие на 2005 г., т.е. последното тримесечие на ПР. Фактически, вече ниското ниво на рентабилността в началото на разглеждания период спадна драматично.
(202)
При отсъствието на нова обоснована информация или доводи в този конкретен аспект, съображения от 191 до 193 от преамбюла на временния регламент се потвърждават с настоящото.
(203)
Общото ниво на печалбата остава ниско по време на целия разглеждан период и акцентира върху финансовата уязвимост на тези малки и средни предприятия. Както е разгледано по-долу, нивото на печалбата, постигнато по време на разглеждания период и особено по време на периода на разследването, е далеч под нормалното ниво на печалбата, която производството би могло да постигне при нормални обстоятелства.
(204)
Разследването показа, че нуждите от капитал на няколко производители от Общността бяха неблагоприятно засегнати от затрудненото им финансово състояние. Това се подчертава от развитието на тяхното индивидуално ниво на печалбата и особено влошаването на паричните им потоци. Както е обяснено по-горе, относително малките и средни предприятия не винаги са в състояние да си осигурят достатъчни банкови гаранции и могат да се сблъскат с трудности при посрещането на значителни финансови разходи, в резултат от несигурното си финансово положение.
(205)
Тенденцията за инвестициите, както е установена в съображение 194 от временния регламент, се потвърждава от тенденциите, както са показани на горната таблица. Инвестициите, приети от дружествата намаляха с повече от 50 % между 2001 г. и ПР. Спадът на инвестициите трябва да се разглежда във връзка с влошаването на финансовото положение на производителите на Общността в извадката.
(206)
Тенденциите от временния регламент в съображение 196 от преамбюла по отношение на заплатите се потвърждават от таблицата по-горе. При отсъствието на нова информация, тези тенденции се потвърждават.
7.4. Претенции на заинтересованите страни
(207)
Няколко производители износители предявиха претенция, че маржът на печалбата на производството на Общността не е важен показател за неблагоприятната ситуация на Общността в резултат от вредите. По-специално се твърди, че маржът на печалбата, използван на временния етап за целите на установяване на нивото на елиминирането на вредите (т.е. 2 % - виж съображение 284 от временния регламент) бе в съответствие с този, постигнат от някои отделни дружества в извадката, това показа, че те са понесли вреди по отношение на този показател.
(208)
Това вече няма отношение, тъй като, след допълнителен анализ, както е изложено в съображение 292, маржът на печалбата бе коригиран на 6 %, отразявайки по този начин по-удачно постижимия марж на печалбата за производителите на обувки в Общността при отсъствието на увреждащ дъмпинг. На тази основа, рентабилността на производството на Общността ясно намаля за разглеждания период и във всеки случай, рентабилността спадна чак до 0,5 % през ПР. Освен това, анализът на вредите се извършва на нивото на производството на Общността или на извадка от него, а не поотделно на нивото на дружествата, включени в дефиницията на производството на Общността.
(209)
Различни разглеждани страни твърдяха, че показателите използвани за анализа на вредите не са надеждни или не са удачни. Те твърдяха, че икономическите показатели не са проверени и не са надеждни, тъй като при предполагаемата липса на сътрудничество, те не се отнасят до един валиден производство на Общността. Що се отнася до микроикономическите показатели и като се има предвид ограничения размер на извадката - за тях се твърдеше, че не са представителни. Накрая, се споменават различните тенденции, наблюдавани между показателите за вредите, установени на макроикономическо и микроикономическо ниво.
(210)
Първо, по отношение на факта, че макроикономическите показатели не са проверени, напомняме, че съгласно основния регламент, посещенията за проверка са оставени на преценката на Комисията и затова няма правно задължение винаги да се извършват посещения за проверка. Действително, член 16 от основния регламент предвижда само, че Комисията, когато счита за уместно, ще извършва посещения за проверка. Ето защо, тази претенция бе отхвърлена. Освен това, на тези фактори бе направена кръстосана проверка, където е възможно, с цялата информация, предоставена от съответните национални обувни асоциации в Общността.
(211)
Второ, като се има предвид горното заключение във връзка с дефиницията на производството на Общността и представителността на извадката, претенциите, свързани с тези елементи също бяха отхвърлени. Освен това, както вече бе очертано по-горе, с оглед на последователността, е установен само един набор от показатели за вредите за целите на окончателните решения, макроикономически или микроикономически показатели. Накрая, се отбелязва, че дори ако тези тенденции, установени на временния етап както на микрониво, така и на макрониво не винаги показват точно едно и също развитие, независимо от това, те не показват и значително различаващи се тенденции.
(212)
Накрая, разглежданите страни претендираха също, че не всички увреждащи фактори показват вреди и по-специално, че на индивидуално ниво, не може да бъде установена вреда за дружествата, избрани в извадката. Първите претенции трябва да бъдат отхвърлени на основание на това, че съгласно основния регламент, никой от показателите за вреди не може непременно да даде решителна насока. По отношение на факта, че индивидуалната ситуация на определени производители не показва вреди, се подчертава, че това няма отношение, тъй като съгласно член 3, параграф 1 от основния регламент, анализът на вредите се извършва на нивото на производството на Общността или на извадка от него, а следователно не на нивото на отделните дружества, включени в дефиницията на производството на Общността.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ВРЕДИТЕ
(213)
От разгледаното по-горе следва, че временното заключение, че производството на Общността е понесъл съществени вреди по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава с настоящото.
(214)
По-специално, потвърждава се, че на нивото на макроикономическите показатели, т.е. на нивото на целия производство на Общността, вредите се материализират главно по отношение на намаляването на обема на продажбите и пазарните дялове. Тъй като обувките се произвеждат по поръчка, това също има пряк отрицателен ефект върху нивото на производството и заетостта в Общността.
(215)
Освен това, потвърди се също, че на нивото на микроикономическите елементи, ситуацията се характеризира главно с понасяне на вреди. Например, дружествата, включени в извадките постигнаха най-ниското възможно ниво на печалба през 2003 г., което, обаче, може да бъде обяснено отчасти с тяхната относително ярко изразена практика на предварителни инвестиции (ефект от амортизацията върху рентабилността). Тяхното ниво на печалба, обаче намаля впоследствие, дори въпреки значителното намаляване на инвестициите и, фактически през ПР бе на най-ниското ниво за разглеждания период, с изключение на 2003 г., т.е. далеч от всяко приемливо ниво и при отсъствието на други обяснителни фактори, като например големи предварителни инвестиции, то ясно претърпяваше съществени вреди. По същия начин, паричният поток следваше опасна тенденция на снижаване и достигна най-ниското ниво през ПР, на ниво, което може да се разглежда само като претърпяване на съществени вреди. Дружествата, включени в извадката по време на ПР, вече не бяха в състояние да намаляват повече ценовите си нива, без да претърпят загуби. В случая на относително малките и средни предприятия, загубите не могат да бъдат понасяни за значителен период без да бъдат принудени да бъдат закрити. Като цяло, макар и преди 2004 г. ситуацията на производството на Общността може да бъде квалифицирана само като претърпяваща вреди, от 2004 г. производството на Общността определено понася съществени вреди.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. ЕФЕКТИ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(216)
Пазарният дял на производството на Общността и този на разглежданите страни, включително на детските обувки, се развиваше както следва:
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Разглеждани страни
9,3 %
11,5 %
16,3 %
19,1 %
23,2 %
Производство на Общността
26,5 %
23,2 %
21,7 %
19,0 %
17,7 %
(217)
Някои разглеждани страни оспориха заключението на Комисията, че няма достатъчно съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос и намаляването на пазарния дял на производството на Общността. Те изтъкнаха, че когато китайският и виетнамският внос получиха най-голямото увеличение на пазарните дялове, производството на Общността понесе по-малки намаления на пазарния дял и обратното. Също така, бе предявена претенцията, че пазарният дял на жалбоподателите, не е бил завладян от разглежданите страни, именно чрез разглеждането на развитието на пазарните дялове на другите трети страни.
(218)
Една асоциация на вносителите, освен това, предяви претенцията, че дъмпинговият внос от разглежданите страни, не причинява вреди на производството на Общността, като се има предвид, че вносните обувки не се конкурират с обувките, произведени в Общността.
(219)
По отношение на съвпадението във времето, се счита, че при причинно-следствения анализ, не се изисква перфектна корелационна връзка между развитието на дъмпинговия внос и ситуацията на производството на Общността. Действително, установена и правно призната практика, както в настоящия случай, е простото съвпадение на увеличаващия се дъмпингов внос в значителни количества, които подбиват цените на производството на Общността и все по-засилващото се несигурно положение на производството на Общността да са ясен показател за причинната обусловеност. В настоящия случай и както ясно е установено в съображения от 203 до 209 от преамбюла на временния регламент, такова съвпадение във времето, несъмнено е налице. Освен това, съвпадението във връзка с изместването на пазарния дял от 2003 г. към 2004 г. е даже почти симетрично. Освен това, фактът, че увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос бе понякога през разглеждания период по-голямо от загубата на пазарен дял на производството на Общността, просто подчертава факта, че увеличаването на дъмпинговия внос не само става за сметка на производството на Общността, но и за сметка на други участници на пазара на Общността.
(220)
Претенцията, че вносните обувки не се конкурират с обувките, произведени в Общността също бе отхвърлена на основание на горното заключение във връзка с дефиницията на разглеждания продукт и сходните продукти т.е., че обувките, внесени от засегнатите страни се конкурират на всички нива, т.е. всички асортименти и всички видове, с обувките, произвеждани и продавани от производството на Общността и че техните канали за продажби са като цяло едни и същи. Освен това, разследването ясно показа, че производителите от Общността и износителите се конкурират за продажби на пазара на Общността.
(221)
При липсата на други коментари, заключенията на съображение 209 от временния регламент се потвърждават с настоящото: дъмпинговият внос играеше решаваща роля за съществените вреди, понесени от производството на Общността.
2. ЕФЕКТИ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
2.1. Коментари от заинтересованите страни
(222)
След налагането на временните мерки, различни заинтересовани страни предявиха претенции, че съществените вреди са причинени от други фактори. Тези страни се позоваваха на претенции, които вече бяха предявени на по-ранен етап и надлежно разгледани във временния регламент. По-специално, тези претенции се отнасяха до резултатите от износа на производството на Общността, вноса от други трети страни, ефекта на премахването на квотата за китайския износ, ефекта на колебанията на обменните курсове, преместването на производителите на Общността и предполагаемата структурна липса на конкурентоспособност на производството на Общността. Не бяха предоставени, обаче, нови елементи и затова главните заключения, изложени във временния регламент се изясняват/разширяват, където е необходимо, по-долу.
2.2. Резултати от експорта на производството на Общността
(223)
Определени заинтересовани страни повториха отново своите претенции, че лошата икономическа ситуация на обувния производство на Общността се дължи на влошаване на неговото експортно изпълнение.
(224)
В това отношение се отбелязва, че всяко предполагаемо влошаване на резултатите от експорта, ако има такова, няма никакво влияние върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като например обеми на продажбите, пазарни дялове и спад на цените, тъй като тези фактори са установени на нивото на продажбите в Общността. Данните за производството бяха предоставени на обща база, тъй като не може да бъде направена разлика между стоките, предназначени за пазара на Общността и за този извън Общността. Тъй като обувките се произвежда на базата на поръчки, всяко намаляване на продажбите, непременно ще се трансформира в подобен спад на производството и като се има предвид, че голямата част от производството е предназначена за продажба на пазара на Общността, временното заключение, че голямата част на намалението на производството е свързана с вредите, понесени от пазара на Общността, се потвърждава.
(225)
Фактически, по време на разглеждания период, намаляването на обема на продажбите на пазара на Общността (-34 %) отговаря на спада на производството през същия период (-33 %).
(226)
Затова, тази претенция бе отхвърлена и се прави окончателното заключение, че експортното изпълнение на производството на Общността не е причинило някакви съществени вреди.
2.3. Внос от други трети страни
(227)
Вносът от трети страни, включително детски обувки се разви както следва:
Пазарни дялове
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Отклонение 01/ПР
(% пункта)
Румъния
5,7 %
7,1 %
7,5 %
7,0 %
6,9 %
+1,2
Индия
3,6 %
4,5 %
4,9 %
5,9 %
5,7 %
+2,1
Индонезия
2,7 %
2,4 %
2,0 %
2,0 %
2,0 %
-0,7
Бразилия
1,2 %
1,4 %
1,7 %
2,2 %
2,5 %
+1,3
Макао
1,2 %
1,7 %
2,2 %
3,2 %
2,4 %
+1,2
Тайланд
1,0 %
1,0 %
1,2 %
1,3 %
1,3 %
+0,3
Други страни
9,0 %
10,7 %
10,9 %
12,5 %
11,5 %
+2,5
Средни цени (еуро/чифт)
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Отклонение 2001 г./ПР
Румъния
13,8
14,6
14,8
15,0
14,9
+8 %
Индия
11,3
11,3
10,3
10,2
10,2
-10 %
Индонезия
11,2
10,4
9,8
8,6
8,7
-23 %
Бразилия
16,8
15,7
13,5
13,0
12,6
-25 %
Макао
12,9
11,5
10,6
10,2
10,5
-18 %
Тайланд
14,4
12,9
11,8
11,4
11,2
-22 %
Други страни
14,8
14,3
13,6
12,4
12,7
-14 %
(228)
Трябва да се отбележи, че на никоя от страните, включени (общо повече от 150 различни страни) в реда, отнасящ се до други страни в горната таблица не се пада повече от 2 % от общия внос на Общността по време на ПР.
(229)
Ето защо, трябва да бъде потвърдено, че поотделно, никоя от страните, изброени по-горе не е увеличила значително своя пазарен дял по време на разглеждания период, че абсолютното ниво на техния пазарен дял е останал далеч под това на разглежданите страни и че са се развивали по различен начин. По отношение на цените, те трябва да бъда разглеждани в контекста на горепосоченото развитие на обема на вноса, а също и в контекста на факта, че те са спаднали в по-малка степен спрямо цените на разглежданите страни, но особено тяхното абсолютно ценово ниво по време на разглеждания период, с едно изключение, остава средно, далеч над ценовото ниво на дъмпинговия внос.
(230)
Поради горните причини, се прави окончателното заключение, че вносът от други трети страни не е повлиял съществено на ситуацията на производството на Общността.
2.4. Колебания на обменните курсове
(231)
Различни производители износители и вносители повториха своите претенции, че вредите, претърпени от производството на Общността са причинени от надценяването на еурото спрямо щатския долар, което доведе до значителни намаления на импортните цени.
(232)
Не бяха дадени нови елементи и затова се прави препратка към съображения от 220 до 225 от преамбюла на временния регламент. Трябва също да се отбележи, че дори ако се приеме, че колебанията на обменните курсове имат ефект върху импортните цени, само обемът на разглеждания внос е бил с такъв размер, че да причини съществени вреди на производството на Общността.
2.5. Премахване на квотите
(233)
Не бяха представени нови елементи в това отношение. Трябва, обаче да бъде отбелязано, че като се има предвид засилването на вноса през последното тримесечие на ПР, това може действително да е засилило вредните ефекти на този дъмпингов внос.
2.6. Жалбоподателите не са успели да направят модернизация, те са силно разпокъсани и имат големи разходи за труд
(234)
Не бяха представени нови елементи в това отношение. Трябва, обаче да бъде отбелязано също, че дъмпинговите маржове са сравнително високи (т.е. даже по-високи от маржовете на подбитите цени). С други думи, разглежданият дъмпингов износ се конкурира с производството на Общността не нивото на естествените предимства, а на базата на практика, която е наказуема съгласно нормите на международната търговия. На недъмпингово ниво, цените на разглеждания внос щяха да бъдат много по-високи и производството на Общността щеше да бъде в много по-силна конкурентна позиция по отношение на този внос.
2.7. Преместване на производството на обувните отрасли на ЕО
(235)
Различни производители износители и една асоциация на вносители предявиха претенция, че ефектът от преместването на производителите на ЕО върху положението на производството на Общността не е бил разгледан в достатъчна степен във временния регламент.
(236)
Те критикуваха, в частност, данните, предоставени в съображение 171 от преамбюла на временния регламент, свързани с целия обувен сектор на Общността, на основание, че тези данни съдържат данни, отнасящи се до производители на Общността, които имат преместено производство. В това отношение, се прави препратка към горното съображение, потвърждавайки че съображения от 169 до 173 от преамбюла на временния регламент бяха дадени само за сведение, следователно нямат правна сила в контекста на окончателните заключения относно вредите. Ето защо, се потвърждава също, че тези производители, които напълно са преместили своето производство извън Общността, не са включени в дефиницията за производството на Общността и следователно степента, в която тези дружества също биха причинили вреди, се анализира заедно с влиянието на вноса от други трети страни.
(237)
По отношение на случая на тези дружества, които частично са изнесли своето производство, т.е. също чрез закупуване на обувки от източници извън Общността, напомняме, че анализът на вредите е направен изключително във връзка с данни, отнасящи се до тяхното собствено производство в Общността. Ето защо, степента, в която такива покупки може също да са им причинили някакви вреди трябва да се разглежда и в контекста на анализа на вноса от други трети страни.
(238)
Накрая, за тези дружества, които са увеличили или са започнали внос на части за обувки (например горници) в Общността, този внос не може да се счита, че е засегнал отрицателно повечето от показателите за вредите, като например производство, продажби, рентабилност и пр., поради обяснените по-горе причини. Вярно е, както се изтъква от някои разглеждани страни, че това може да е довело до намаляване на заетостта в Общността, но това трябва също да се разглежда като акт на самозащита от дружествата, изправени пред силно увеличаващия се внос на дъмпингови цени на пазара на Общността, които са свързани по този начин по-скоро с наличието на дъмпинг, отколкото с някакви самопричинени вреди.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА
(239)
Ето защо претенциите на разглежданите страни бяха отхвърлени и констатациите и заключенията от временния регламент потвърдени.
(240)
Затова се прави окончателното заключение, че дъмпинговият внос с произход в разглежданите страни е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент и че като се вземе предвид анализа, който правилно е разграничил и отделил ефектите на всички известни фактори относно положението на производството на Общността от вредните ефекти на дъмпинговия внос, тези други фактори сами, по себе си, не са променили факта, че оценените съществени вреди трябва да бъдат обяснени с дъмпинговия внoс.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(241)
Беше анализирано дали в светлината на коментарите и/или допълнителните елементи, предоставени от разглежданите страни след налагането от временния регламент трябва да бъде променено временното заключение, че интересът на Общността изисква намеса за предотвратяване на вредоносния дъмпинт.
1. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(242)
Някои вносители и производители износители твърдяха, че налагането на мерки не би било в интерес на производството на Общността. Това се базира главно на претенциите, че производството на жалбоподателите допълва вноса от разглежданите страни, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до голямо изместване на вноса от разглежданите страни към други трети страни и че накрая вредите, понесени от производството на Общността не са били причинени от дъмпинг и че жалбоподателите са губили пазарни дялове в продължение на много години поради фактори, различни от дъмпинга.
(243)
Трябва първо да бъде отбелязано, че временния регламент и горният анализ са установили ясно наличието на дъмпинг, причиняващ вреди на производството на Общността, които се класифицират, считано от 2004 г., като претърпени съществени вреди, дължащи се на дъмпинговите практики от разглежданите страни. Затова, по принцип, се очаква премахването на съществените вреди, причинени от дъмпинг да бъде в интерес на производството на Общността.
(244)
Твърдението, че производството на жалбоподателите, просто допълва вноса, бе отхвърлено, като се имат предвид горните заключения, че разглежданият продукт се конкурира с произвежданите и продавани в Общността сходни продукти. Фактът, че производството на Общността е подал жалба срещу вноса на разглеждания продукт, предполага също, че има конкуренция между продукти, произведени от Общността и тези внесени от разглежданите страни.
(245)
Претенцията, отнасяща се до изместването на вноса вече бе направена по-рано и се прави препратка към съображение 241 от временния регламент, където бе направено заключението, че фактът, че вносителите могат да се преместят в други доставящи страни, определено не е основателна причина да не се предприемат действия срещу дъмпинга, нанасящ съществени вреди и че е във всеки случай е невъзможно да се предвиди степента, в която ще се осъществи такова преместване, нито условията на този внос, т.е. дали той е дъмпингов или не.
(246)
По отношение на последната претенция се прави препратка към анализа на причинно-следствената обусловеност по-горе, където бе проучено влиянието на факторите, различни от дъмпинга. Във всеки случай ясно, че намаляването на обема на производството на обувния производство на Общността, а оттам и намаляването на пазарния дял, бе ускорено от появата на дъмпингов внос. Такъв очевидно е случаят в ситуацията на устойчиво потребление в Общността.
(247)
При липсата на допълнителни обосновани коментари, временните констатации се потвърждават и се прави окончателно заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би дало възможност на производството на Общността да се възстанови от ефектите на установения дъмпинг, причиняващ съществени вреди.
2. ИНТЕРЕС НА ДРУГИТЕ ИКОНОМИЧЕСКИ ОПЕРАТОРИ
2.1. Интерес на потребителите
(248)
На временния етап, не бяха получени изявления от организации на потребителите след публикуването на временните мерки. Временното заключение, че потребителските цени на кожените обувки биха били повлияни само маргинално от налагането на окончателни мерки, следователно не бе оспорвано от някоя асоциация, представляваща интереса на потребителите.
(249)
Някои производители износители предявиха претенции, че не са съгласни с констатациите във връзка с ограниченото влияние на мерките върху потребителите и че тези мерки биха довели до голямо увеличение на разходите на домакинствата.
(250)
Вносителите също твърдяха, че потребителските цени ще се увеличат в резултат на окончателните мерки и че това ценово увеличение може дори до достигне процента на адволорно мито. Тази претенция се основава на твърдението, че вносителите, обикновено прилагат своя надценка към импортната цена с разтоварването, включително всякакви мита и по този начин, следователно те, наред с другите елементи, прилагат марж и върху антидъмпинговите мита. От друга страна, някои вносители, претендираха, обаче, че не са в състояние да прехвърлят никакви мита върху потребителите, на основание, че потребителите са тези, които определят нивото на цените и че потребителите, следователно не биха купили някои обувки, ако превишават дадена цена.
(251)
Преди всичко, производителите износители нямат позиция относно интереса на Общността при сегашните правила. Независимо от това, с оглед на спора, техните доводи бяха анализирани. Трябва да се подчертае, че тези страни, които не се съгласиха с констатациите на Комисията относно влиянието на мерките върху потребителите, не представиха, обаче никакви конкретни данни или информация, които биха обосновали техните претенции. Вместо това, както е отбелязано по-горе, те дори предоставиха противоречиви изявления, претендиращи, че митата или ще бъдат прехвърлени напълно върху потребителите (и още повече с прилагане и на надценки върху митото) или че не би било изобщо възможно да се прехвърли никакъв ефект от митата. Затова техните претенции не бяха счетени за достатъчни за промяната на временните констатации.
(252)
Освен това, някои производители износители претендираха, че налагането на мерките би ограничило значително избора на потребителите. Това се базира на твърдението, че някои видове кожени обувки се произвеждат само в Китай и Виетнам, че както се твърди антидъмпинговите мита биха довели до решение да не се произвеждат определени видове обувки и че производителите от Общността не биха имали капацитета да предложат тези видове на пазара на Общността.
(253)
Тези твърдения за намаляване на избора на обувки вече бяха направени по-рано и разгледани в съображение 246 от преамбюла на временния регламент. Освен това, претенцията, че определени видове обувки вече няма да се произвеждат и че производителите от Общността нямат достатъчен капацитет да заместят предполагаемия недостиг е просто твърдение, което не беше подкрепено от никакви обективни факти или доказателство и затова се отхвърля.
(254)
Накрая, изключването на детските обувки бе преразгледано, вземайки предвид аргументите, представени от производството на Общността.
(255)
Дори ако това изключение е по-принцип прието добре от производители износители и вносители, при отсъствието на реакция от страна на някоя организация на потребителите, не е получено по-нататъшно доказателство или потвърждение, показващо, че ефектът от налагането на мерки относно детските обувки ще бъде различено от ефекта върху обувките за възрастни.
(256)
Производството на Общността, от друга страна, оспори изключването на детските обувки от обхвата на временните антидъмпингови мерки и се позова на факта, че в Общността има производство на детски обувки и по отношение на тях е установен увреждащ дъмпинг.
(257)
Окончателните констатации във връзка със статута на детските обувки в настоящата процедура доведоха до следното заключение. Първо, по-нататъшният анализ, който доведе до окончателните констатации показа, че детските обувки трябва да бъдат включени в дефиницията на разглеждания продукт, т.е., че всички видове на разглеждания продукт трябва да се разглеждат като представляващи един продукт и следователно, по принцип, антидъмпинговите мерки трябва да се прилагат към съвкупността на разглеждания продукт. Второ, аргументите за временното изключване на детските обувки от обхвата на мерките на основанията на интереса на Общността в съображения от 250 до 252 от преамбюла на временния регламент, т.е. по-специално по-честа смяна на детските обувки и по-този начин, по-голямо финансово въздействие на антидъмпинговите мерки върху финансовото състояние на едно средно европейско семейство, бяха преценени отново. В това отношение, бе установено, че средно, импортните цени на детските обувки са, съгласно статистическите данни на Евростат, по принцип, значително по-ниски от импортните цени на обувките за възрастни (повече от 33 %). Следователно, ефектът на адволорното антидъмпингово мито върху детските обувки би бил пропорционално по-малък. В допълнение, окончателните констатации доведоха като цяло до по-ниски нива на окончателните мита, отколкото на временния етап. Това, отново, води до по-малък финансов ефект на мерките. Освен това, както вече е изложено в съображение 249 от преамбюла на временния регламент, не се счита за вероятно потребителите да понесат пълното бреме на мерките. Никоя заинтересувана страна не е предоставила някакво обосновано доказателство, което би могло да подкрепи различен възглед. В този контекст, се отбелязва надлежно, че потребителските организации не коментираха изобщо, което показва, че въздействието на мерките - независимо дали се отнасят до детски обувки или до обувки за възрастни - действително не засяга реално интересите на техните клиенти. Като се вземе предвид горния анализ, явно е, че окончателното изключване на детските обувки от мерките не би могло да бъде оправдано. В резултат, няма убедителни доказателства, които при разглеждането на налагането на окончателни мерки, премахващи съществените вреди, причинени от дъмпингови практики, да доказват, че интересите на потребителя надделяват над интересите на производството на Общността.
(258)
Поради тези причини, претенцията бе приета и с настоящото се потвърждава, че като се има пред горното, налагането на окончателни мерки върху разглеждания продукт, включително детските обувки, няма да бъде срещу цялостния интерес на потребителите.
2.2. Интерес на дистрибуторите/търговците на дребно
(259)
Напомня се, че на временния етап, само ограничен брой изявления бяха получени от дистрибутори/търговци на дребно или организации на дистрибутори/търговци на дребно: една жалба бе получена от консорциум на търговци на дребно от една държава-членка и бяха получени отговори на въпросници от трима вносители, които също имат своя дистрибуторска мрежа, включително две вериги супермаркети. Само една от тези четири страни представи коментари след налагането на временни мерки и нито един допълнителен отделен дистрибутор или търговец на дребно не е представил някакъв коментар.
(260)
Асоциация, в която членува един вносител, който сътрудничеше при разследването от началото на процедурата оспори заключението, че са били получени само ограничен брой изявления, на основание на това, че тази асоциация представлява дружества, които са също дистрибутори и търговци на дребно, в допълнение към тяхната функция на вносители. Тя също, предяви претенция, че най-малко двама от нейните членове, намиращи се в две различни държави-членки са предоставили подробна информация на Комисията.
(261)
Комисията признава, че тази асоциация представлява дружества, които понякога също имат своя дистрибуторска мрежа и че заключението във връзка с броя на изявленията трябва наистина да съдържа повече нюанси в това отношение. Независимо от това, основната функция на тези дружества е да внасят обувки. По същество, обаче, точни и подлежащи на проверка данни, различни от тези, предоставени от трите гореспоменати дружества, не бяха предоставени на Комисията от дистрибутори и търговци на дребно, за да се оцени тяхното икономическо състояние и в каква степен те биха били финансово засегнати от мерките. И главно въз основа на тази информация Комисията е в състояние да направи подробен анализ.
(262)
Що се отнася до твърдението за сътрудничеството на двамата нейни членове, трябва да бъде пояснено, че единият от тях не е предоставил отговорите на въпросника в рамките на срока и затова не е било възможно същият да бъде използван.
(263)
В представеното от асоциацията изявление, същата дава данни и примери, показващи какво би било влиянието на мерките върху вносителите, които също имат дейности за търговия на дребно. Тези данни, обаче, бяха предоставени далеч след дадените срокове за представяне на такива данни и изглежда се отнасят само за едно дружество - името на което не е упоменато, което очевидно не е сътрудничело на разследването. Ето защо, тези данни не биха могли да бъдат потвърдени, следователно не могат да бъдат взети предвид.
(264)
Освен това, асоциацията твърди, че поради финансовото си състояние, вносителите с дейност за търговия на дребно, няма да са в състояние да прехвърлят, дори частично каквото и да е ценово увеличение върху потребителите и че някои търговци на дребно, особено тези, които имат източници в разглежданите страни, не биха оцелели след налагането на мерките.
(265)
Доводът, че дружествата не биха били в състояние да прехвърлят, поне частично, някакво увеличение на разходите върху потребителите ясно противоречат на претенциите, направени от различни страни, включително претенцията, изявена от асоциацията на вносителите, че потребителските цени ще се увеличат в резултат от налагането на антидъмпингови мерки. Въз основа на информацията, събрана по време на разследването и както е потвърдено от тези противоречиви изявления, много вероятно е, че средно, всеки ефект от мерките върху импортната цена, поне частично да бъде прехвърлен върху потребителите. Естествено, не може да бъде изключено, че определени търговци на дребно, внасящи директно и изключително от разглежданите страни, действително ще бъдат засегнати от мерките. Трябва, обаче, да се напомни, че анализът на интереса на Общността се прави на обща база, т.е. на базата на средното положение на страните в Общността, засегнати от процедурата и затова никога не може да бъде изключено, че някои отделни страни наистина ще бъдат засегнати по начин, различен от мнозинството. В това отношение, се прави препратка към съображение 275 от преамбюла на временния регламент, където бе признато, че мерките могат действително да имат евентуален отрицателен ефект върху финансовото състояние на определени вносители.
(266)
Накрая, асоциацията представи твърдението, че Комисията има погрешно разбиране за разликите между каналите за търговия на дребно. В това отношение, тя претендираше, че независимите търговци на дребно се снабдяват не само от търговци на едро в Общността, но понякога сами осъществяват внос. Асоциацията изяви претенцията, че търговците на дребно в извадката на Комисията са били търговци на дребно на маркови стоки и затова анализът на Комисията не е подходящ.
(267)
При липсата на подробна информация относно финансовото състояние на търговците на дребно и на дистрибуторите, Комисията извърши цялостен анализ на сектора. Целта на този анализ бе просто да идентифицира главните канали за дистрибуция, структурата на тези дистрибутори и търговци на дребно, за да проучи как те биха били засегнати от мерките. Не може да се изключи, че конкретната ситуация на отделните дистрибутори не е точно отразена в този цялостен анализ. За сведение, също се отбелязва, че описанието и направените заключения в рамката на това разследване също отговарят на констатациите на предишното антидъмпингово разследване на Комисията относно обувките (6) и не бяха дадени никакви индикации, че ситуацията на сектора за дистрибуция на обувки се е променила оттогава.
(268)
По-специално, временният регламент посочваше в своя съображение 260, че независими търговци на дребно, обикновено, са снабдявани от търговци на едро в Общността. Следователно, оттук не можеше да се изключи, че тези търговци на едро имат и други източници на доставки. Що се отнася до твърдението във връзка с търговците на дребно на маркови стоки, Комисията не използва никаква извадка, а вместо това анализира всичката информация, която беше предоставена от сътрудничещи страни. В това отношение, трябва да се отбележи, че във временния регламент се упоменава отсъствието на сътрудничество от страна на веригите за търговия на дребно на маркови стоки, т.е. вериги за търговия с продукти с търговска марка, което е различно от търговци на дребно на обувки с търговска марка, от които един действително оказа съдействие.
(269)
Не бяха представени други претенции, които бих променили заключенията от временния регламент. Следователно, заключението, че ефектът на окончателните мерки върху вносителите и дистрибуторите вероятно ще остане ограничен, както е изложено в съображение 264 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Интерес на несвързаните вносители в Общността
(270)
Коментарите, получени от различните разглеждани страни бяха внимателно анализирани, дотолкова, доколкото същите бяха надлежно обосновани и те са разгледани по-долу.
(271)
Някои вносители представиха претенции, че като се има предвид техния марж на печалбата, който е по-малък от нивото на антидъмпинговото мито, те не биха могли да издържат на антидъмпинговите мита, освен, ако могат да разпределят това допълнително бреме с търговците на едро и дребно. Освен това, те претендираха, че това не би било възможно, защото търговците на едро и търговците на дребно няма да приемат никакво ценово увеличение, а по-скоро ще се обърнат към доставчици, които могат да доставят без антидъмпингови мита.
(272)
Фактът, че маржът на печалбата е по-малък от нивото на антидъмпинговото мито няма отношение към случая. Наистина, макар, че нивото на антидъмпинговите мерки е изразено като процент от импортната цена, маржът на печалбата е изразен като процент от оборота, т.е. продажната цена. С оглед на значителните маржове, прилагани между покупката и препродажбите, очевидно е, че двата вида проценти не могат да бъдат сравнявани. Във връзка с претенцията, че търговците на едро и търговците на дребно не биха приели никакво ценово увеличение, отново се подчертава, че това противоречи на твърдението на много вносители, че ценовите увеличения ще бъдат прехвърлени изцяло върху потребителите, а така също и върху дистрибуторите и затова тази претенция не може да бъде приета. Във всеки случай, действително е вярно, че търговците на едро и търговците на дребно могат действително да се обърнат към доставчици, които могат да доставят без антидъмпингови мита, включително към производството на Общността, които, по този начин биха имали полза от тези мерки.
(273)
Една асоциация на вносители оспори описанието на двете категории вносители, направено от Комисията, като представи твърдението, че то не отразява пазарната реалност и че асортиментът на стоките и каналите за продажба са тези, които имат отношение за диференцирането на вносителите. По-нататък се твърдеше, че нетният марж, а не надценката, има отношение при оценяването на ефекта от мерките.
(274)
В това отношение, трябва да се отбележи, че не бе приложена извадка, че сътрудничеството от страна на вносителите бе значително и затова Комисията бе в състояние да направи заключението си на много детайлна фактическа основа.
(275)
Приема се, че асортиментът и каналите за продажба наистина имат отношение към категоризацията на вносителите. В това отношение, тези елементи също бяха надлежно взети предвид при анализа. Фактически, Комисията направи разлика между дружествата, активни в горната част на пазара и вносителите, активни в долната част на пазара и наистина бе отчетено, че двете категории вносители имат различен стоков асортименти и канали за продажба.
(276)
Освен това, нито един от коментарите, представени от асоциацията на вносителите бе такъв, че да промени заключенията, че в случая на вносителите, активни в горната част на пазара, всяко адвалорно мито има умерено въздействие, в сравнение с много по-високата продажна цена (оттам и печалба), а за тези, активни в долната част на пазара, адвалорното мито би довело само до умерено увеличение на абсолютната цена и че като се има предвид нивото на техния среден марж на печалбата, те не биха били засегнати значително от мерките.
(277)
Ето защо, заключенията, изложени в съображения от 265 до 275 от преамбюла на временния регламент се потвърждават. Затова, окончателно се потвърждава, че не е вероятно налагането на мерки да има значителен отрицателен ефект върху ситуацията на вносителите в Общността изобщо, а също и, че такова налагане на мерки може, независимо от това, да има известни отрицателни ефекти върху финансовото състояние на някои отделни вносители. Като се вземе предвид всичко, обаче, не се очаква тези отрицателни ефекти да имат значително влияние върху цялостното финансово състояние на вносителите.
2.4. Други съображения
(278)
Представено бе и твърдението, че мерките не са в интерес на Общността, защото Виетнам е развиваща се страна, която трябва да изнася обувки, защото митата върху вноса от КНР биха могли да застрашат добрите икономически отношения с тази страна с потенциално голям пазар и защото работниците във Виетнам и КНР могат да пострадат от подобни мерки.
(279)
В съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент и в съответствие с последователната практика на институциите от влизането в сила на текущия основен регламент, този вид доводи не са част от анализа на интереса на Общността. Анализът на интереса на Общността представлява икономически анализ, фокусиран върху икономическия ефект на предприемането/непредприемането на антидъмпингови върху операторите в рамките на Общността. Той не е инструмент, с който антидъмпинговите разследвания могат да бъдат оборудвани за общи политически обсъждания във връзка с външната политика, политиката за развитието и пр. Това се потвърждава и от списъка на страните, които имат позиция по член 21 от основния регламент. Въпреки, че този списък не е изчерпателен (при някои разследвания, доставчиците на суровини за разглеждания продукт също са направили коментари и тези коментари са били взети предвид), ясно следва от видовете споменати страни, че при тази проверка са спорни само икономическите ефекти върху страните. В същото време, проверката за интереса на Общността не представлява анализ на разходите/ползите в тесния смисъл. Макар, че се прави равносметка на различните интереси, те не се претеглят един спрямо друг в математическа формула, ни най-малко поради очевидни методологични трудности при количественото измерване на всеки фактор с разумен марж на сигурност в наличното време, а защото няма един общоприет модел за анализ на разходите/ползите. Ето защо, член 21, параграф 1 от основния регламент посочва, че трябва да се обърне специално внимание на необходимостта да се възстанови ефективната конкуренция и че не могат да бъдат прилагани мерки на базата на представената информация, където ясно може да бъде направено заключението, че не е в интерес на Общността да прилага такива мерки. С други думи, законът приема, че антидъмпинговите мерки имат някои отрицателни ефекти върху тези страни, които типично не са в полза на такива мерки. Мерките трябва да се считат, че не са в интерес на Общността само ако имат непропорционални ефекти върху гореспоменатите страни.
(280)
В началото на разследването, а също и на временния етап, Комисията покани всички страни да представят информация по отношение на евентуалните ефекти върху тях от предприемането/непредприемането на мерки. Както е обяснено с подробности на временния етап, а също и в настоящия регламент, не е получена информация, която да показва подобни непропорционални ефекти. Няма нищо в архивите, което дори смътно да потвърждава, че направеното твърдение, че икономическият ефект на митата е такъв, че всяко еуро, което европейските производители могат да спечелят в резултат на митата, ще води еднакво до загуба от 8 EUR за отраслите - клиенти и потребители, както се претендира от една държава-членка.
(281)
Що се отнася до аргумента за предприемане на мерки срещу разглежданите развиващи се страни, постоянна практика на Общността е да предприема безразборно подобни действия срещу развиващи се и развити страни, когато е оправдано. По отношение на довода, че антидъмпинговите мерки могат да застрашат добрите икономически взаимоотношения с КНР, трябва да се счита, че ако този аргумент се доведе до своите логически последици, антидъмпинговите действия на Общността ще зависят само от това дали разглежданата трета страна заплашва или не, с някои отрицателни последици, в случай на предприемане на мерки. Освен това, такъв подход би бил покана за третата страна да увеличи възможностите за някои отрицателни последици. Накрая, и двете съображения не са съвместими с концепцията за инструмент, базиращ се на правилата и квазисъдебно разследване.
(282)
Твърдеше се също, че една от държавите-членки е зависеща от импорта на обувки. Нищо, обаче в архивите, не показва, че само двете разглеждани страни могат да бъдат източник на този внос. В рамките на Общността и в трети страни, които не са обект на разглеждане, съществуват големи източници за доставка. Вносът може също да продължи да бъде с произход от КНР и Виетнам и ефектът от митата не такъв, че да се елиминира достъпа до този пазар.
(283)
Накратко казано, нито сегашния закон, нито резултатите от разследването, не са причина да не се предприемат антидъмпингови действия на някое от основанията, споменати в началото на този раздЕЛ.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ОБЩНОСТТА
(284)
Горният анализ взе предвид и разгледа, където е необходимо, коментарите, представени от различните разглеждани страни. Същите, обаче, не променят заключенията, направени на временния етап.
(285)
Ето защо, окончателно се потвърждава, че:
-
е в интерес на производството на Общността е да се наложат мерки, тъй като тези мерки, се очаква, най-малкото, да се ограничи високото ниво на вноса на дъмпингови цени, който се оказа, че има значителен отрицателен ефект върху финансовото положение на производството на Общността,
-
потребителите няма да бъдат засегнати от ефекта на антидъмпинговите мерки или ако изобщо бъдат засегнати, то това ще бъде само в много незначителна степен,
-
дистрибуторите и търговците на дребно виждат, че покупните цени на разглеждания продукт се увеличават, но в сравнение с общите им разходи и положението им, вероятно те няма да бъдат засегнати значително от мерките,
-
средно, вносителите ще са в състояние да се приспособят към налагането на мерките, макар, че в зависимост от конкретното им положение, някои могат наистина да бъдат изправени пред някои неблагоприятни ефекти, особено тези, които се снабдяват изключително с обувки от разглежданите страни,
-
други интереси, дори ако бъдат взети предвид, не са такива, че да натежават над интереса от предприемането на антидъмпингови мерки.
(286)
Затова като се вземе предвид всичко, се счита, че налагането на мерки, т.е. премахването на дъмпинга, причиняващ съществени вреди, би дало възможност на производството на Общността да поддържа дейността си и да сложи край на поредицата от закривания на дружества и загуба на работни места, с които се сблъска през последните години и че неблагоприятните ефекти, които мерките могат да имат върху някои други икономически оператори в Общността, не са диспропорционални, в сравнение с тези благоприятни ефекти за производството на Общносттa.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(287)
С оглед на заключенията, постигнати във връзка с дъмпинга, нанесените в резултат от него вреди и във връзка с интересите на Общността, трябва да бъдат наложени окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт, произхождащ от КНР и Виетнaм.
1. НИВО НА ЕЛИМИНИРАНЕ НА ВРЕДИТЕ
(288)
Нивото на окончателните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчно, за да се елиминират съществените вреди за производството на Общността, причинени от дъмпинговия внос, без да се превишават установените дъмпингови маржове. При изчисляването на размера на митото, необходимо за премахване на ефектите от съществено вредоносния дъмпинг, бе взето предвид, че мерките трябва да дават възможност на производството на Общността да покрива разходите си и да получава печалба преди данъчното облагане, която би могъл разумно да постигне при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, вземайки предвид наличието на режим от квоти, обхващащ вноса от КНР до края на 2004 г.
1.1. Подбиване на цени
(289)
На временния етап се считаше, че един марж на печалба от 2 % от оборота би могъл да се разглежда като подходящо ниво, което производството на Общността би могъл да очаква при отсъствието на съществено вредоносен дъмпинг, на основанията, че това отговаря на най-високо ниво на печалба, постигнато от производството на Общността по време на разследвания период. Това, беше силно оспорено от производството на Общността на основанията, че икономическата ситуация на производството на Общността по време на целия разглеждан период не отразява нивото на печалба, което той би могъл да постигне при отсъствието на дъмпинг, причиняващ съществени вреди, защото цените са били вече спаднали, когато производството е достигнало до това ниво на печалба и че при това ниво на печалба производството не би могло да направи необходимите инвестиции, за да остане конкурентоспособен. Накрая, производството на Общността твърдеше, че прилаганите 2 % са далеч под маржа на печалбата, постигнат от вносителите и че прилагането на ниво на печалба от 10 % би било абсолютният минимум.
(290)
Тази претенция бе анализирана внимателно и въпросът, свързан с определянето на нивото на печалбата, което трябва да се прилага за изчисляването на вредите бе проучен отново.
(291)
Първо, трябва да се отбележи, че нивото на печалба, постигнато от вносителите не е подходящ индикатор, поради различното естество на тези оператори и затова не може да се използва за база за сравнение.
(292)
Второ, по отношение на разумно постижимия марж на печалба, при оповестяването от производството на Общността бяха представени обосновани коментари, че марж на печалба не само 2 %, а 6 % от оборота трябва да се счита за подходящо ниво, което производството на Общността би могъл да очаква да получи при отсъствие на дъмпинг, нанасящ съществени вреди. В тази връзка, производството на Общността предостави доказателства, че по отношение на обувки, които не са обект на съществено вредоносен дъмпинг, той наистина е постигнал такива по-високи маржове. Впоследствие, приложимият марж на печалбата бе преразгледан и коригиран до ниво 6 % от оборота.
(293)
Някои разглеждани страни претендираха, че системна практика на Комисията е да изчислява марж на вредите само когато производството на Общността понася загуби, или иначе, нивото на вредите трябва да бъде ограничено до подбиване на цените. Това искане, обаче, бе отхвърлено, защото маржът на вредите е редовно установен за целта на прилагането на правилото на по-малкото мито, а маржът на подбиването на цените е установен в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент. В този контекст, маржът на вредите има отношение, ако дъмпинговият внос има понижени цени и такъв може да бъде случая даже ако производството все още е рентабилен.
(294)
Накрая, както в случая на маржа на подбиването на цените, бяха получени различни коментари във връзка с изчисленията на маржа на вредите. Тези искания бяха анализирани подробно и когато бяха откривани някои аритметични грешки или някои корекции биха могли да бъдат подкрепени с фактически доказателства, приложени са необходимите корекции на изчисленията.
(295)
Тогава, необходимото ценово увеличение бе определено на основата на сравнението, при същото ниво на търговия, на среднопретеглената импортна цена, както е установена за изчисленията за подбиването на цените, с цената без вреди на продукти, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Цената без вреди е получена чрез коригирането на продажната цена на всяко дружество в състава на производството на Общността до равновесна точка и чрез добавянето на гореспоменатия марж на печалба. Всяка разлика, получена в резултат на това сравнение, след това се изразява като процент от общата импортна стойност на база CIF. Това доведе като резултат до маржове на подбиването на цените от 23 % и 29,5 % за КНР и Виетнам, съответно.
1.2. Особености на настоящата процедура
(296)
Както е споменато по-горе, обаче, настоящата процедура се характеризира с ясни и изключителни особености, които трябва да бъдат адекватно отразени в антидъмпинговите мерки. В това отношение, е изключително важно да напомним, че до януари 2005 г. значителна част от разглеждания продукт бе обект на количествени ограничения.
(297)
Тези обстоятелства изискват по-внимателно разглеждане на подходящото ниво на окончателните антидъмпингови мерки, за да се вземат под внимание особеностите на настоящия случай. В резултат, трябваше да бъде разгледана една по-усъвършенствана методология за окончателни мерки, особено с оглед на въздействието на количествата, внасяни през целия разглеждан период върху състоянието на производството на Общността.
(298)
В тази връзка, наличието на квота, обхващаща вноса от КНР имаше смекчаващ ефект и в тази степен попречи на нанасянето на съществени вреди на производството на Общността в сравнение със ситуацията по време на ПР. Това е показано ясно в анализа на вредите и на причинно-следствената връзка, особено в съображения 187 и последващи и 216 и последващи от преамбюла. Действително, в разглеждания случай, може да се наблюдава, че увеличаването на елемента обем на дъмпинговия внос, имаше особено критичен вреден ефект върху производството на Общността след изтичането на квотата. Фактически, икономическите показатели отнасящи се до ситуацията на производството на Общността, се влошиха, особено през първото тримесечие на 2005 г., въпреки че вече могат да бъдат установени ясни признаци за съществени вреди за първите три тримесечия на 2004 г., допълващи останалата част от ПР.
(299)
В съответствие с правилото за по-малкото мито, както е изложено в член 9, параграф 4 от основния регламент, поради особеностите на разглеждания случай, особено на наличието на квотата до края на 2004 г., бе обърнато специално внимание на количествения елемент на вредоносния дъмпинг. Счита се, че само вносът над определен праг на обема преди изтичането на квотата може да причини съществени вреди, така че прагът на вредите, определен на базата на резултатите от ПР трябва да отразява факта, че определени импортни количества не причиняват такива съществени вреди.
(300)
Впоследствие, импортните количества, които не причиняват съществени вреди трябваше да бъдат адекватно отразени в нивата за елиминиране на вредите.
(301)
В това отношение, на базата на данни от Евростат, стойността на общите импортни обеми за 2003 година от разглежданите страни, се считаше за все още не причиняваща съществени вреди и сформира базата за пропорционално адаптиране на нивата на елиминирането на вредите, установени по-горе. При втората стъпка, тази обща стойност, непричиняваща съществени вреди (НСВ) бе разпределена за КНР и Виетнам на базата на сравнителното съотношение на вноса на разглеждания продукт от разглежданите страни по време на ПР. При следващата стъпка, тези две непричиняващи съществени вреди стойности бяха определени пропорционално на вноса за 2005 година за съответната разглеждана страна, като наличната първа и най-скорошна пълна минала година, която не е била обект на количествени ограничения по отношение на разглеждания продукт. Накрая, при тези пропорции, нивата на установените мита за ПР бяха намалени. Това доведе като резултат до прагове на вредите от 16,5 % и 10 % за КНР и Виетнам, съответно.
(302)
На базата на същата методология, прагът на вредите за дружеството „Golden Step“ остана доста над установения дъмпингов марж от 9,7 % за това конкретно дружество, така че в този случай, в съответствие с правилото за по-малкото мито, както е изложено в член 9, параграф 4 от основния регламент, дъмпинговият марж ще определя нивото на митото.
(303)
При допълнително окончателно оповестяване, няколко разглеждани страни коментираха гореизложения начин на действие. Някои разглеждани страни декларираха предпочитание към системата на забавените мита (СЗМ), която би оставила известни стойности за годишни обеми на вноса извън обхвата на мерките.
(304)
Трябва, обаче, да се отбележи, че поради административни и правни причини се считаше за неподходящо да се прилага такава система на забавените мита (СЗМ).
(305)
Други представят мнението, че настоящият случай не оправдава отклонението от стандартния адвалорен подход, само на базата на дъмпингови маржове и маржове при подбиване на цените.
(306)
Както е изложено по-горе, припомняме, че тъй като разглеждания продукт с произход в КНР бе обект на квота до 2004 г., се наложи използването на специална методология в този конкретен случай, която надлежно взема предвид вноса, който не причинява съществени вреди. Ето защо, това искане също бе отхвърлено.
(307)
Други заинтересовани страни, по-специално от КНР и от Виетнам, поставиха под съмнение методологията за идентифициране и разпределяне на стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV). Най-напред се твърдеше, че основният регламент, по принцип, не предвижда такъв подход. Второ, претендираше се, че една корекция на маржовете на подбитите цени, базирани на стойност, непричиняваща съществени вреди (NIV) би била подходяща, тъй като стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV) се приема за елемент, базиран обема, докато маржовете на подбитите цени са резултат от ценови сравнения, т.е. базирани само на стойност. Трето, представено бе твърдението, че икономическият ефект на стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV) не е трябвало да се оценява на базата на вноса през 2005 г., а вместо това, на базата на ПР.
(308)
В отговор на тези твърдения, напомняме, че основният регламент не предвижда някаква конкретна методология за установяване на нива за елиминиране на вредите. Следователно, няма правна разпоредба, която да ограничава анализа за установяването само на маржовете на подбитите цени. Вместо това, правната рамка предвижда приемането по усмотрение на изчисление на елиминирането на вредите, в зависимост от конкретния случай, при условие че обстоятелствата оправдават това.
(309)
Второ, припомняме, че данните за стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV) са базирани на стойност, тъй като са извлечени от размера на импортната стойност за 2003 г. Следователно, подобни данни могат ясно да бъдат използвани за коригиране на маржовете за подбитите цени. Елементът на обема бе приложен само в контекста на разпределянето на стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV) за КНР и за Виетнам, посредством използването на съответното обемно съотношение по време на ПР. Основанието, залегнало в този алгоритъм на разпределяне бе (i) да се отрази по подходящ начин ситуацията по време на ПР и (ii) да изправи деформациите, дължащи се на разликите в средните единични стойности на китайския и виетнамския внос. Накрая, по отношение на оценяването на икономическото въздействие на разпределените стойности, непричиняващи съществени вреди (NIV), беше счетено за необходимо да се посочи най-скорошния минал пълен годишен период на внос, който не е бил предмет на квотен режим, т.е. 2005 г., поради самата причина да се приложи корекцията за стойността, непричиняваща съществени вреди (NIV) главно за да се вземе предвид особеността на квотата по време на разглеждания период. Макар, че се признава, че като правило, информацията след ПР не трябва да бъде вземана предвид, член 6, параграф 1 от основния регламент предвижда изключенията, както в разглеждания случай.
(310)
Трябва, освен това, да бъде отбелязано, че Виетнам не би могъл да бъде пренебрегнат при коригирането, защото квотният режим за Китай имаше ефект също върху вноса с произход във Виетнам и като цяло доведе до резултата, че вносът от разглежданите страни до 2003 г. бе считан, че не причинява съществени вреди.
(311)
Някои заинтересовани страни, представиха твърдението, че този подход ще дискриминира китайските износители. В тази връзка, бяха изразени опасения по отношение на методологията, т.е. въпреки по-големия марж на подбитите цени за Виетнам (29,5 %) в сравнение с КНР (23 %), този подход като цяло, води за Виетнам до по-ниски нива на елиминиране на вреди (10 %), в сравнение с КНР (16,5 %).
(312)
Методологията, обаче само взема предвид различни импортни тенденции от КНР и Виетнам за ЕО. Съответният виетнамски импортен дял на разглеждания продукт през разглеждания период, бе по-голям. Впоследствие, неговият дял от внос, непричиняващ съществени вреди бе също по-голям. Това, обаче, неизбежно води до по-голямо влияние на тази методология за коригиране върху виетнамските маржове на подбитите цени. Тъй като методологията само надлежно отразява фактическите разлики, тя не е неоправдано дискриминационна.
(313)
Накрая, няколко заинтересовани страни твърдяха, че срокът за представянето на коментарите относно допълнителното окончателно оповестяване е бил твърде къс и не е бил в съответствие с член 20, параграф 5 от основния регламент.
(314)
В тази връзка се отбелязва, че (i) се взема под внимание спешността на въпроса и (ii) като се има предвид, че допълнителното окончателно оповестяване се отнасяше само до един конкретен и ограничен аспект на разглеждания случай, бе счетено за необходимо, в съответствие с разпоредбите от основния регламент, да се определи петдневен срок вместо общо приложимия десетдневен срок за оповестяване. В този контекст, обаче, трябва да се отбележи допълнително, че където от разглежданите страни е направено обосновано искане за удължаване на този срок, същото е било дадено.
2. ГАРАНЦИЯ
(315)
Някои страни, производители износители, както и вносители, представиха искания за ценова гаранция. В тези случаи, една гаранция би ангажирала съответния производител износител да не продава под такова ценово ниво, което би елиминирало вредоносния дъмпинг.
(316)
В случая на вносители, тези искания бяха счетени за нямащи отношение, защото дъмпингът се причинява от износители, поради която причина, износителят е отговорен и действително е в състояние да елиминира такъв дъмпинг чрез подходящо ценообразуване.
(317)
В случая на производители износители исканията трябваше да бъдат отхвърлени, защото бяха подадени от страни, които не са получили третиране като пазарна икономика (ТПИ). Освен това, за продукт като обувките, който непрекъснато се променя вследствие на модата, би било практически невъзможно да се определи недискриминационно ниво на цените, което еднакво да елиминира вредоносния дъмпинг за огромен асортимент от напълно различни модели.
(318)
След документа за окончателното оповестяване, един виетнамски производител износител, включен в извадката представи искане за ценова гаранция. Въпреки това, искането трябваше да бъде отхвърлено поради обяснените по-горе причини.
(319)
Други страни изразиха предпочитание за всеобща минимална цена, съответно минимална цена в комбинация с адвалорно мито, тоест митата трябва да се прилагат само по отношение на внос под определена минимална цена. Това предпочитание беше изразено отново от китайските власти и няколко други разглеждани страни при допълнителното окончателно оповестяване относно формата на мерките.
(320)
Такива предложения трябваше да бъдат отхвърлени, тъй като комбинираното мито би довело до неоснователно бреме за евтините обувки за сметка на по-благоприятното третиране на по-скъпите обувки. Щеше да бъде практически невъзможно да се идентифицират адекватни ценови категории за продукт с такова разнообразие както този, който е обект на разследването, за да се избегне такова неоснователно бреме. Освен това, миналият опит е показал, че митото, свързано с минимална цена е трудно за наблюдение и лесно може да доведе до заобикалянето му. Ето защо, решението, свързано с минимална цена, беше счетено за неприложимо и неподходящо.
(321)
Редица вносители и виетнамски производители износители извън извадката претендираха, че предложения курс на действие не взема предвид статута на Виетнам като развиваща се страна. В този смисъл, беше отбелязано че целта на мерките е да се реши обективно проблемът с нелоялните дъмпингови практики, които причиняват вреди. Статутът по отношение на икономиката или развитието на която и да е страна, заинтересувана от някоя процедура, не се взема предвид съгласно членове 2 и 3 от основния регламент като имащ отношение елемент при определянето на дъмпинг и вреди. Корекциите по други фактори, които не са специфицирани в основния регламент, може да се правят само, ако се покаже, че те засягат сравнимостта на цените. Тъй като последният не е подкрепен от разглежданите страни, гореспоменатият довод за статута на Виетнам като развиваща се страна трябваше да бъде отхвърлЕН.
3. ОКОНЧАТЕЛНИ МИТА
(322)
В контекста на казаното по-горе и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент се счита, че окончателните антидъмпингови мерки трябва да се налагат върху вноса с произход от КНР и Виетнам на нивото на най-ниските дъмпингови маржове и маржове на вредите, в съответствие с правилото за по-малкото мито, както е уточнено от гореизложената методология. В това отношение, за нивата на мита, касаещи цяла страна, нивата на елиминиране на вредите определят таван за антидъмпинговото мито.
(323)
По отношение на дружеството „Golden Step“, обаче, нивото на митото беше установено на база на нейния дъмпингов марж, който е по-нисък от нивото на елиминиране на вредите.
(324)
Въз основа на горното, предлаганите окончателни мита са както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
КНР
Golden Step
9,7 %
Всички останали дружества
16,5 %
Виетнам
Всички дружества
10 %
(325)
За да се гарантира, че всякакъв риск от декларации с невярно съдържание или заобикаляне на мерките е минимизиран, една засилена система за административен контрол на вноса, въз основа на член 308, буква г) на Регламент (ЕО) № 2454/93 на Комисията (7) ще позволи по-ранна информация за имащите отношение тенденции на вноса. Ако бъдат намерени доказателства, които показват, че тези тенденции на вноса се променят значително, те ще бъдат спешно разследвани от Комисията. В този контекст, трябва да се изясни, че наблюдението върху обувките, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), сега ще обхваща обувките над и под праговата стойност от 7,5 EUR, вместо първоначалния праг от 9 EUR.
(326)
Без абстрахиране от факта, че вредоносният дъмпинг е бил установен и че интересите на Общността изискват налагането на мерки, настоящата процедура се характеризира с ясни и изключителни характеристики, както са упоменати в съображения от преамбюла 296 и 297 по-горе, което трябва да бъде подходящо отразено и в продължителността на антидъмпинговите мерки. В контекста на едва наскоро изтеклата квота за вноса за значителна част от обувките с произход в КНР, разследването показа, че пазарът за обувки с горна част от кожа все още е на етапа на преориентация, както е показано по-подробно по-горе в съображение 296 и последващите, ето защо, Съветът счита за благоразумно, че при тези изключителни пазарни обстоятелства, продължителността на мерките трябва да бъде ограничена. Следователно, вместо пет години, както е правилото съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Съветът счита за подходящо и разумно да ограничи срока на мерките до 2 години. По този начин, мерките изтичат 2 години след влизането им в сила. Трябва да се отбележи, че член 11 от основния регламент ще се прилага mutatis mutandis,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага окончателно антидъмпингово мито върху обувките с горна част от кожа, композитна кожа, с изключение на спортни обувки, обувки със специална технология, домашни пантофи и други обувки за дома и обувки с вградена метална защита в бомбето, с произход в Китайската народна република и Виетнам, които попадат в кодове по КН: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00 (8) (кодове по ТАРИК 6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 и 6405100080).
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните дефиниции:
„спортни обувки“ означа обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1719/2005 на Комисията (9);
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена на база CIF не по-ниска от 7,5 EUR за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане, произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар или материали като полимери с ниска плътност, които попадат в кодове по КН: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 и ex 6403 99 98;
„обувки с метална защита отпред“, т.е. обувки с вградена метална защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (3) (попадащи под кодове по КН: ex 6403 30 00, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които попадат под код по КН ex 6405 10 10.
3. Ставката на приложимото окончателно антидъмпингово мито, преди обмитяване към нетната цена франко граница на Общността за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества е, както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Golden Step
9,7 %
A775
Всички други дружества
16,5 %
A999
Виетнам
Всички дружества
10 %
-
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, съгласно Регламент (ЕО) № 553/2006 на Комисията от 27 март 2006 г., се събират окончателно по окончателно наложената ставка по настоящия регламент. Сумите в обезпечение, превишаващи окончателната ставка на антидъмпинговите мита, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официалния вестник на Европейския съюз. Той е в сила за период от две години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 5 октомври 2006 година.