32004R0397
L 066/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 397/2004 НА СЪВЕТА
от 2 март 2004 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на памучно спално бельо с произход от Пакистан
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Начало
(1)
На 18 декември 2002 г., Комисията обяви с известие („известие за започване“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на антидъмпингова процедура по отношение вноса в Общността на спално бельо от памук, чист или примесен с изкуствени влакна или лен (без ленът да е преобладаващата тъкан), избелен, оцветен или щампован („памучно спално бельо“ или „спално бельо“) с произход от Пакистан (2).
(2)
Процедурата започва с подаването на жалба, постъпила през ноември 2002 г. от Комитета по памука и Обединените текстилни индустрии на Европейските общности („Eurocoton“ или „жалбоподателя“) от името на производители, представляващи значителна част от производството на памучно спално бельо. Заявлението съдържа видими доказателства за наличие на дъмпинг при упоменатата стока и причинена от това значителна вреда, които се приеха за достатъчни, за да обосноват започването на антидъмпингова процедура.
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата производителите износители и вносителите, за които се знаеше, че са заинтересовани, а също така техните сдружения, представителите на засегнатата страна износител, подалите жалба производители от Общността, известните сдружения на производителите, а също и известните потребители. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят писмено своята гледна точка, а също така да поискат изслушване в рамките на сроковете, посочени в известието за започване.
(4)
Определен брой осъществяващи износ производители в засегнатата страна и някои производители от Общността, потребители и вносители представиха писмено своите становища. Всички страни, които в течение на горепосочения срок бяха направили съответното искане и доказаха, че специални причини налагат да бъдат изслушани, получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Беше изложено твърдението, че са изминали повече от 45 дни между подаването на жалбата и датата на започване. В съответствие с член 5, параграф 1 от основния регламент за дата на подаване на заявление се приема първият работен ден след получаването ѝ в Комисията като препоръчана пратка или след получаване на обратна разписка от Комисията. Обратната разписка на Комисията е издадена в четвъртък, 31 октомври 2002 г. Като се има предвид, че петък, 1 ноември 2002 г. е официален празник, първият работен ден след издаването на обратната разписка се пада понеделник 4 ноември 2002 г. Затова 4 ноември 2002 г. се смята за датата на подаване на заявление.
(6)
Известието за започване е публикувано на 18 декември 2002 г., което очевидно е в рамките на 45 дни от подаването на жалбата. Следователно, известието за започване е публикувано в рамките на срока, посочен в член 5, параграф 9 от основния регламент.
2. Подбор
(7)
С оглед на големия брой на засегнатите от тази процедура осъществяващи износ производители, Комисията реши, че е необходимо да се използват техниките за определяне на представителна извадка съгласно член 17 от основния регламент.
(8)
За да стане възможно определянето на представителна извадка, производителите износители бяха помолени да се представят в рамките на 15 дни от започването на процедурата като представят основна информация за определянето на представителната извадка.
(9)
Поисканата информация беше предоставена от общо 178 дружества като само 156 от тях съобщиха за производство и продажба на разглеждания продукт в Общността през периода между 1 октомври 2001 г. и 30 септември 2002 г. („период на разследване“) или „ПР“) и изразиха желание да участват в представителната извадка. Първоначално те бяха разглеждани като оказващи съдействие дружества.
(10)
Тъй като нито едно от тези дружества не докладва за представителни вътрешни продажби на сходен продукт, което да бъде използвано за определяне на нормалната стойност, в съответствие с член 2, параграфи 1, 3 или 6 от основния регламент, Комисията прикани пакистанските власти да се свържат с всички известни производители на спално бельо, с вътрешни продажби, за да им се предостави допълнителна възможност да предоставят информация за тези продажби в рамките на един нов срок. Независимо от това, не се получиха отговори, сочещи дружества с представителни вътрешни продажби.
(11)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент, Комисията избра представителна извадка, основана на най-големия представителен обем на износ, чието изследване е възможно в рамките на наличното време, в консултации с производителите износители, националните власти и известните сдружения на производители/износители. Първоначално Комисията предложи да образува представителна извадка от пет дружества, представляващи 29,5 % от пакистанския износ за Общността и съответно информира пакистанските власти и сдружения на производителите/износителите. Националните власти на Пакистан, юридическият представител на някои от дружествата и едно сдружение на износители предложиха да бъдат заменени някои от дружествата, с твърдението, че това ще осигури по-широко покритие, по-добро географско разпределение и ще се стигне до включване на дружества, избирани в представителна извадка при предишни антидъмпингови процедури. Предложенията на тези страни бяха изпълнени, доколкото те бяха в съответствие с критериите на член 17, параграф 1 от основния регламент, т.е. с разпоредбата, че представителната извадка следва да обхваща най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно в рамките на наличното време. В тази светлина, представителната извадка беше разширена, за да включи шестия най-голям пакистански износител.
(12)
Шестте, избрани дружества, които представляваха повече от 32 % от пакистанския износ на спално бельо към Общността през ПР, бяха помолени да представят отговор на антидъмпинговия въпросник, както беше определено в известието за започване.
(13)
Три дружества, невключени в представителната извадка, представиха искане за индивидуално разследване. С оглед размера на представителната извадка и сложността на случая (толкова голям брой типове продукти), комисията информира засегнатите дружества, че решението за индивидуално разследване ще бъде взето след проверките на място в дружествата, включени в представителната извадка, като се отдаде дължимото внимание на наличното време. По причини, посочени в съображение 35, по-долу, необходимите условия за провеждането на разследвания на място в Пакистан не бяха изпълнени е следователно не беше възможно да се приеме, каквото и да било искане за индивидуално разследване.
(14)
С оглед на големия брой производители в Общността, подкрепящи жалбата и в съответствие с член 17 от основния регламент, Комисията обяви в известието за започване на процедурата, своето намерение да направи представителна извадка от производителите на Общността, основана на най-големия представителен обем на производство, и продажби на производството на Общността, чието изследване е възможно в рамките на наличното време. С тази цел Комисията поиска от дружествата да предоставят информация относно производството и продажбите на разглеждания продукт.
(15)
На основата на получените отговори Комисията избра пет дружества в три държави-членки. При избора, обемът на производството и продажбите бяха разглеждани с цел обхващане на най-представителен пазарен дял.
(16)
Комисията изпрати въпросници на избраните дружества. Две от петте дружества се оказаха неспособни да представят пълен списък на всички сделки с несвързани клиенти през периода на разследване и следователно бяха разглеждани като оказващи частично съдействие.
3. Разследване
(17)
Бяха получени отговори на въпросниците от петте, включени в представителната извадка, подали оплакване производители на Общността, от шестте включени в представителната извадка производители износители от Пакистан, от три производители износители, поискали индивидуално разследване и от двама несвързани вносители в Общността.
(18)
Комисията търсеше и проверяваше цялата информация, необходима за определяне на дъмпинга, произтичащите от него вреди и интереса на Общността. Бяха направени проверки на обектите на следните дружества:
Производители в Общността:
-
Bierbaum Unternehmensgruppe GmbH & Co.KG, Германия,
-
Descamps S.A., Франция,
-
Gabel Industria Tessile S.p.A., Италия,
-
Vanderschooten S.A., Франция,
-
Vincenzo Zucchi S.p.A., Италия;
Несвързани вносители в Общността:
-
Blanche Porte S.A., Франция,
-
Richard Haworth, Обединено кралство;
Износители/производители в Пакистан:
-
Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Карачи,
-
Al-Abid Silk Mills, Карачи (частична проверка).
(19)
Периодът на разследване за дъмпинг и вреди обхвана времето от 1 октомври 2001 г. до 30 септември 2002 г. Прегледът на тенденциите, релевантни за оценката на вредите обхвана времето от 1999 г. до края на ПР („разглеждания период“).
(20)
Като се имаше предвид необходимостта да се разгледат по-подробно някои аспекти на дъмпинга, вредите, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, не бяха наложени временни антидъмпингови мерки.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е спално бельо от памук, чист или примесен с изкуствени влакна или лен (без ленът да е преобладаващата тъкан), избелен, оцветен или щампован, с произход от Пакистан, понастоящем класифициран под кодове по КН еx 6302 21 00 (кодове по ТАРИК 63022100*81, 63022100*89), ех 6302 22 90 (код по ТАРИК 63022290*19), ех 6302 31 10 (код по ТАРИК 63023110*90), ех 6302 31 90 (код по ТАРИК 63023190*90) и ех 6302 32 90 (код по ТАРИК 63023290*19). Спалното бельо включва чаршафи за легло (плътно прилепващи или не) завивки и калъфи за възглавници, пакетирани за продажба отделно или в комплект.
(22)
Тъканите, направени от памучни влакна, използвани за направата на спално бельо се обозначават с два комплекта числа. Първият посочва фиността (или теглото) на конците, използвана респективно за верижните или крайните бодове. Вторият обозначава броят нишки на сантиметър или инч, съответно за основата или тъканта.
(23)
Тъканта е избелена, боядисана или щампована. Тя се нарязва и оформя в различни по размер чаршафи за легла (плътно прилепващи или не), завивки и калъфи за възглавници. Окончателният продукт се пакетира за продажба отделно или в комплект.
(24)
Беше изказано твърдението, че избеленото спално бельо, продавано на институции, следва да бъде изключено от обхвата на разследването, тъй като то не следва да бъде смятано за разглеждан продукт. Аргументите бяха, че избеленото спално бельо i) е технически различно от щампованото и/или боядисаното спално бельо; ii) не е подходящо за производството на Общността, което се основава на щампованото и/или боядисаното спално бельо; и iii) има различни крайни потребители (болници и хотели).
(25)
Разследването показа, че макар и да има различни процеси за приготвяне на тъканта (избелване, боядисване, щамповане), всички продукти са подходящи и завършени на пазара на Общността. В допълнение на това се установи, че има производство на избелено спално бельо в Общността, и че този тип от разглеждания продукт не се ползва изключително от никаква специална категория от потребители.
(26)
Независимо от възможността за съществуването на различни типове от продукта, в резултат на различната структура на тъкане, приготвяне на тъканта, представяне и размер, пакетиране и т.н. всички те представляват един продукт за целите на настоящото разследване, тъй като имат едни и същи физически характеристики и по същество едно и също предназначение.
2. Сходен продукт
(27)
Беше проверено дали памучното спално бельо, произвеждано от производството на Общността и продавано на пазара на Общността, а също и памучното спално бельо, произвеждано в Пакистан и продавано на пазара на Общността и на вътрешния пазар са сходни на разглеждания продукт.
(28)
Разследването показа, че макар и да има различни процеси за приготвяне на тъканта (избелване, боядисване, щамповане), продуктите имат едни и същи физически характеристики и по същество едно и също предназначение.
(29)
Следователно се стигна до заключението, че макар в някои случаи да има разлика между типовете продукти, произвеждани в Общността и онези продавани за износ в Общността, не съществуват разлики в основните характеристики и потребления на различните типове продукти и качествата на тъканите на памучното спално бельо. Следователно продуктът произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Пакистан и този изнасян в Общността от Пакистан, а също и продуктът, произвеждан и продаван в Общността от производителите на Общността, се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
(30)
Всички шест дружества, избрани като част от представителната извадка, отговориха на въпросника. Предварителният анализ на отговорите, представени от производителите износители показа, че всички избрани производители, осъществяващи износ, съобщават за недооценени разходи, което води до нереалистични и анормално високи печалби от продажбата на разглеждания продукт в Общността. Като се сравниха цените на износа с разходите по продукцията, съобщени от всяка компания, печалбата от продажбата на разглеждания продукт в Общността варираше от над 20 % до почти 40 % на компания, изразено като процент от оборота, средно над 30 %. В допълнение на това тези маржове се оказаха в остър контраст със съобщените средни, отрицателни маржове на печалба (- 9,4 % от оборота), а също така и в контраст със съобщения марж на печалба от 1,6 % от оборота средно за износа на други текстилни продукти, включително и сходни (текстилни тъкани, покривки за маси, завеси), с подобни структури на разходите, продавани на същия тип клиенти или дори на същите клиенти. Следва да бъде отбелязано и че одитираните сметки за ПР или за период обхващащ по-голямата част от ПР, на разглежданите дружества, които са производители и продавачи на почти изключително текстилни продукти, показват средно марж на печалба върху оборота от приблизително 5 %.
(31)
Освен очевидната търговска необоснованост, съобщените нива на печалба за износа на разглеждания продукт в Общността, бяха в силно противоречие с цялата друга налична информация за нивата на печалба на разглеждания продукт, изнасян от Пакистан за Общността, включително и с информацията предоставена от самите производители, включени в представителната извадка
(32)
В твърденията си по отношение на вредите, производителите износители заявиха, че ниската рентабилност при спалното бельо са присъщи на промишлеността, която се характеризира с големи обеми на производството и много силна конкуренция. Беше посочено, че печалба от 2 % до 3 % следва да се приема като разумна. Друг производител-износител, който не беше включен в представителната извадка, твърдеше, че нормалният марж на печалбата следва да бъде от 2 % до 5 %. След разгласяването, всички производители износители оспориха наличието на такива твърдения по отношение на печалбата от техните експортни продажби на спално бельо за Общността. Те заявиха, че твърденията се отнасят за печалбата, смятана за приемлива при продажбите на производството на Общността. В това отношение следва да се отбележи, че тези твърдения i) бяха направени по време на изслушване; ii) отнасяха се до производството на спално бельо като цяло и iii) бяха допълнително подкрепени от отговорите на специфични въпроси, свързани с нивата на печалба от износа на спално бельо от пакистанските производители към Общността. В допълнение на това, подобна информация беше предоставена от независим агент, действащ от името на вносителите. Също така, общоизвестен факт е, че пазарът на Общността за спално бельо наистина се характеризира със силна конкуренция, и в резултат на множеството участници и открития пазар, маржовете на печалбата, съобщени от пакистанските производители, осъществяващи износ, не могат да бъдат приети за достоверни.
(33)
Цялата налична информация сочеше, че съобщените цифри на печалба са завишени и като се има предвид, че експортните цени бяха в съответствие с Евростат, можеше разумно да се приеме, че това е следствие от недооценяване на съобщените разходи за производството на разглеждания продукт. Това беше още по-важно с оглед на факта, че при липсата на представителни продажби на вътрешния пазар, очевидно нормалната стойност следваше да бъде изведена на основата на стойността на продукцията.
(34)
Комисията поиска да провери силно неправдоподобните цени, съобщени в отговорите на антидъмпинговия въпросник, подадени от шестте дружества, включени в представителната извадка, в съответствие с член 16 от основния регламент.
(35)
По време на проверката на втората компания, Комисията получи писмо с анонимни заплахи за живота, адресирани лично към служителите, осъществяващи проверката. С оглед на специфичната, лична природа на съдържащото заплаха за живота писмо, получено от нейните служители, Комисията прие, че не са изпълнени необходимите условия за осъществяване на проверките и че тези обстоятелства сериозно пречат на разследването. В резултата на това посещението за проверка трябваше да бъде прекъснато.
(36)
По тези причини се оказа възможно да се осъществи цялостна проверка в обектите на един производител износител и частична на обектите на втори. Износът на тези две дружества представляваше повече от 50 % от общата CIF стойност на износа към Общността на включените в представителната извадка производители.
(37)
Проверката на първата компания потвърди, че по отношение н нейните разходи и ценова политика е била предоставена подвеждаща информация. Въпреки твърдението на дружеството, че се поддържат подробни сметки за разходите по отношение на разглеждания продукт, при проверката на мястото се изказа твърдението, че няма налични такива сметки или подкрепящи ги документи. По този начин не беше предоставено потвърждаващо твърденията доказателство, каквото обичайно би трябвало да има в документацията на дружеството, което би показало, че съобщените разходи по разглеждания продукт наистина са точни и че тези разходи по един разумен начин отразяват разходите, свързани с производството и продажбата на разглеждания продукт. Дори когато на дружеството беше показано, че от информацията, предоставена от самата нея, следва че такова доказателство би трябвало да съществува, достъп до него не беше предоставен. В допълнение на това не беше предоставена и поисканата информация за разходите по сходни продукти, изнасяни за други страни.
(38)
Бяха открити доказателства и че счетоводството на дружеството не съответства на Общоприетите принципи на счетоводство (ОПС) на Пакистан, и по специално по отношение оценката на инвентара. В допълнение на това, при проверката на място дружеството призна, че в съответствие с другата налична информация (виж съображение 32), на пазара на Общността съществува значителна конкуренция, между различните страни износителки, което показваше по-нататък, че високите стойности на печалба, съобщени за продажбите на разглеждания продукт от тази компания са наистина необосновани.
(39)
По отношение на частичната проверка, проведена при обектите на втората компания, беше установено, че ценовата политика при продажбите на спално бельо в Общността и на други пазари, не се различава значително и не би могла да доведе до такива силно различаващи се маржове на печалба като съобщените от дружеството. Маржовете на печалба, съобщени за продажбите на разглеждания продукт в Общността, надвишаваха значително маржовете използвани при определянето на вътрешните цени и при преговорите с клиенти. Не бяха предоставени доказателства, които да показват, че продажбите на спално бельо в Общността могат да генерират печалби, различаващи се така значително от печалбите, генерирани при продажби в трети страни. В допълнение на това не можеше да бъде проверена информацията относно разходите по производството и стойността на разглеждания продукт, която би трябвало да е налична.
(40)
В светлината на събитията, описани в съображение 35, Комисията беше принудена да заключи, че информацията, предоставена от останалите производители износители, включени в представителната извадка не може да бъде проверена, тъй като посещението за проверка се налагаше да бъде прекъснато.
(41)
Член 18, параграф 1 от основния регламент предвижда, че ако заинтересовано лице предостави невярна или подвеждаща информация, тя се изключва и се използват наличните факти. Проверките на място не обориха презумпцията, че информацията предоставена всички други дружества, включени в представителната извадка е невярна. Следователно информацията относно разходите и печалбите от разглеждания продукт не можеше да се приеме като съобщена, доколкото тя не можеше да бъде проверена и потвърдена, а наличната информация ясно показваше, че данните са неверни. Следователно се налагаше заключението за неоказване на съдействие по смисъла на член 18, параграф 1 от основния регламент от всички дружества, включени в представителната извадка.
(42)
Според член 17, параграф 4 от основния регламент, ако някоя или всички от подбраните страни демонстрират неоказване на съдействие, което има вероятност да се отрази конкретно върху изхода на разследването, може да се направи нова представителна извадка. Същевременно следва да се отбележи, че заплахата получена от служителите на Комисията не беше оттеглена и че нищо не показваше, че тази заплаха е ограничена до посещенията за проверка на служителите на Комисията във включените в представителната извадка дружества. Следователно за Комисията беше невъзможно да направи друга представителна извадка и да осъществи посещения за проверка. Следователно заключенията трябваше да бъдат направени въз основа на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент.
(43)
Производителите износители, бяха информирани за установяването на факта, че са предоставили невярна или подвеждаща информация, основанията за неприемането на тази невярна или подвеждаща информация и че ще бъдат използвани най-добрите, налични факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. Беше им предоставена възможност да представят допълнителни обяснения в рамките на срока, определен по реда на член 18, параграф 4 от основния регламент.
(44)
Според член 18, параграф 1 от основния регламент, невярна или подвеждаща информация, се изключва и се използват наличните факти. Комисията разгледа наличната информация, която би позволила изчисляването на дъмпинговия марж, т.е. жалбата, отговорите на въпросниците от включените в представителната извадка производители износители и от трима други осъществяващи износ производители, които поискаха индивидуално разследване, в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, информацията предоставена от някои заинтересовани страни и официалната статистика за вноса на Евростат.
(45)
По отношение на жалбата, подадена от производството на Общността, която съдържаше видими доказателства за дъмпингов марж от 45,1 %, се установи че данните използвани за неговото изчисляване са по-малко представителни от информацията предоставена от производителите износители, по-специално във връзка с множеството типове на разглеждания продукт, изнасян от Пакистан.
(46)
Бяха разгледани и отговорите на антидъмпинговия въпросник на трите дружества, поискали индивидуално разследване като се установи, че те съдържат значителен брой недостатъци и неточности, до степен да причинят неоправдани затруднения пред постигането на едно установяване на фактите с разумна точност.
(47)
Следователно, след претегляне на въпроса, се стигна до извода, че макар и да съдържат невярна информация, отговорите на производителите износители, първоначално избрани за представителната извадка, могат до известна степен да бъдат използвани като най-добри налични факти. Очевидно това трябваше да бъде коригирано, където то влизаше в противоречие с фактите, установени по време на проверката на място и с информацията, предоставена от тези страни в техните последващи твърдения.
(48)
Следва да се отбележи, че член 18 от основния регламент предвижда, че резултатът от използването на наличните факти може да бъде по-малко благоприятен за дадена страна от този, ако тя би сътрудничила. Същевременно, като се има предвид факта, че дъмпинговият марж ще се прилага за всички пакистански производители износители на разглеждания продукт, Комисията прояви изключително внимание с цел елиминирането на наказателния елемент за неоказване на съдействие.
(49)
Информацията, предоставена от заинтересованите страни, използвана за коригиране на съобщените разходи за всяка от шестте първоначално включени в представителната извадка дружества, съдържаше данни са среден марж на печалбата от износа на разглеждания продукт от 2 % до 5 %. Тези цифри бяха потвърдени и от самите производители, осъществяващи износ и приети за разумни, както е описано в съображение 32. Същевременно се прецени, че този марж на печалбата, макар и да е средно валиден за всички производители износители, няма непременно да отразява индивидуалния марж на печалбата за всяка отделна компания. В светлината на факта, че наличната информация позволяваше на Комисията да изчисли само средния марж на печалбата от износа на разглеждания продукт, беше сметнато за уместно да се изчисли общ дъмпингов марж, приложим спрямо всички производители износители.
(50)
Производителите износители изложиха аргумента, че за всяка отделна компания трябва да се изчисли индивидуален дъмпингов марж. Твърдеше се, че изчисленията показват, че Комисията е способна да пресметне индивидуален дъмпингов марж.
(51)
Необходимостта да се изчисли глобален дъмпингов марж произтича от следните съображения: Маржовете на печалба от експортните продажби, съобщени от производителите, осъществяващи износ в техните отговори на въпросниците не можеха да бъдат използвани и следователно се налагаше да бъдат коригирани. Тази корекция беше направена като за всички производители- износители се използва маржа на печалбата при експортните продажби от 3,5 % (въпросът е изцяло разяснен в съображение 56). Това, също така означаваше, че разпределението на разходите по производство на разглеждания продукт, както са представени в отговорите на въпросниците е неточно и следователно трябва да бъде коригирано, в съответствие с член 18 от основния регламент. Така, погрешното съобщаване на печалбата от експортните продажби имаше важно влияние върху ефектите от разпределението на разходите за всеки производител износител. Нещо повече, фактът че трябваше да бъде използван среден марж на печалбата като налични факти за всички производители износители, беше основна причина за достигането до заключението, че ще бъде неуместно да се определят индивидуални ставки на митата за всеки отделен производител износител. Всъщност самата същност на средния марж на печалба предполага, че индивидуалните маржове на печалба ще варират в известна степен. В този случай вариациите бяха важни, тъй като обхватът на възможните маржове на печалбата беше от 2 % до 5 %. С други думи институциите са удовлетворени в разумна степен, че използваният среден марж на печалбата е подходящ като той очевидно не е база за оформянето на индивидуални ставки на митата - като се има предвид сериозният ефект върху останалите елементи на съставената нормална стойност и по този начин върху изчисленията на дъмпинга като цяло. Това е така, защото би се стигнало до неоправдано висок дъмпингов марж за някои производители износители и до неоправдано нисък дъмпингов марж за други, в сравнение с положение, където са използвани действителните цифри за индивидуалната печалба, т.е. онези установени в случаите на пълноценно съдействие. Така, фактът че трябваше да бъде използвана средна стойност на печалбата за експортните продажби на разглеждания продукт, свърза вътрешно заключенията за всеки отделен производител.
(52)
Производителите износители претендираха, че фактът, че са получили разгласяване с индивидуални изчисления и индивидуални дъмпингови количества, показва, че институциите биха могли да определят и индивидуални ставки на митата за всеки от тях. Същевременно въпросът, че индивидуалната ставка на митата е неуместна поради посочените по-горе причини, не трябва да се обърква с информацията, предоставена на всеки отделен производител износител в рамките на разгласяването. Всъщност, с цел да се осигури прозрачност и позволи на всеки от производителите износители да направи насрещна проверка на изчисленията на Комисията, всеки от тях получи пълни изчисления, които отразяваха гореспоменатия марж на печалбата от 3,5 %. Но това не поставя под въпрос основанията за обхващащи цялата страна дъмпингов марж/дъмпингова ставка на митата, както е очертано в предходния параграф.
(53)
Тъй като дружествата, включени в представителната извадка, нямат вътрешни продажби на сходния продукт, представляващи поне 5 % от експортните продажби на разглеждания продукт, както това се иска от член 2, параграф 2 от основния регламент, вътрешните продажби на сходния продукт от засегнатите дружества не можеха да бъдат използвани като валидна основа за определяне на нормалната стойност.
(54)
При липсата на представителни вътрешни продажби, осъществявани от други производители, нормалната стойност следва да се определи в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, като се добавят към разходите по изработката на изнасяните типове от разглеждания продукт разумно количество от разходите за продажби, общите и административните разходи (ПОА) и от печалбата, определени в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
(55)
Както е посочено в съображение 41, беше установено че съобщените разходи по производството и в следствие на това, съобщените маржове на печалба от износа на разглеждания продукт, са неверни.
(56)
От съобщените разходи по производството, бяха коригирани само разходите по изработката, тъй като съобщените ПОА разходи бяха в съответствие с одитираните сметки на дружествата. Печалбата от износа на разглеждания продукт за всяка от дружествата, първоначално включена в представителната извадка, беше коригирана на 3,5 % от оборота, средна стойност от представените маржове на печалба, която да е нормален марж на печалба за тези продажби. Размерът на намаляването на печалбата от износа на разглеждания продукт, беше разпределен на основата на оборота по експортните продажби на други продукти и на вътрешните продажби, с цел да се запази печалбата като цяло в съответствие с одитираните сметки на дружествата.
(57)
Производителите износители и две сдружения изказаха твърдението, че е неразумно да се приеме такава печалба като разумна печалба за пакистанския износ към пазара на Общността, докато в същото време марж на печалба от 6,5 % се приема за подходящ минимум за производството на Общността.
(58)
Както е посочено в съображение 105, разследването показа, че износът от Пакистан е силен в сегмента на пазара, където се предлагат продукти на ниски цени, докато продажбите на производството на Общността, включват предимно маркови продукти. На основата на тези фактори се прие, че такава разлика във възможностите за печалба не е неразумна.
(59)
На базата на фактите, установени при проверките на място и на анализа на отговорите, се наложи да бъдат направени значителен брой корекции в методите за разпределяне на разходите, които дружествата бяха разработили изключително за целите на настоящото разследване, включително разпределението на митническите отстъпки и разходите по пакетирането.
(60)
П отношение на дружеството, която беше напълно проверена се наложи и корекция на съобщената печалба от вътрешни продажби, за да бъде тя в съответствие с ОПС, прилагани в Пакистан.
(61)
Тъй като за ПОА и печалбата, свързани с производството и продажбата на сходни продукти, нямаше данни нито за разследваните производители износители, нито за който и да било друг известен производител или износител и тъй като нямаше такава информация за същата обща категория от продукти, нямаше друга възможност освен да се използва друг обоснован метод, в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, за да се установи размерът на ПОА и печалбите.
(62)
С цел да се определи размерът на ПОА разходите и печалбата, се използва средната стойност от размерите, съобщени от шестте дружества, първоначално включени в представителната извадка за ПОА разходите и за печалбата по вътрешните продажби на несвързани клиенти, след корекциите, обяснени в номерирани съображения 56 и 60. Тези данни се приеха за подходяща база, тъй като те се отнасяха до вътрешни продажби към несвързани клиенти на текстилни продукти (включително конци, сурова тъкан, обработена тъкан и облекло) и бяха единствените налични данни за вътрешни продажби в Пакистан. Няма налична информация, която да навежда на извода, че така определената печалба надвишава обикновено реализираната печалба от други износители или производители при продажба на продукти от същата обща категория на вътрешния пазар на Пакистан, както това се изисква от член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(63)
Беше разгледано доколко са приемливи експортните цени, както бяха съобщени от производителите износители. Цялата налична информация, включително частичната проверка, проведена в Пакистан, проверките на вносителите и статистиката на Евростат, сочеха че те са съобщени точно.
(64)
Всички дружества осъществяваха своите продажби в Общността пряко към независими вносители. В съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, техните експортни цени бяха определени на базата на реално платена или подлежаща на плащане цена от страна на независимите вносители.
(65)
Както беше поискано от засегнатите дружества, експортните продажби на остарели стокови наличности и продажби доставени по въздушен път не се взеха предвид при изчислявания на дъмпинга, тъй като при тези продажби най-вероятно не се касае за сделки в нормалния търговски оборот. Тези продажби представляваха един незначителен дял от всички съобщени експортни продажби.
(66)
С цел гарантирането на честно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, беше отделено надлежното внимание, под формата на корекции, на вносните мита и непреки данъци и такси, отстъпките и намаленията, застраховките, обработката, товаренето и допълнителните разходи, опаковането, кредитите, комисионните възнаграждения и конвертирането на валути, които влияят на възможността на сравнението на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(67)
Всички дружества претендираха за корекция за митни сборове които не се събират или се възстановяват по член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент. Същевременно сумите възстановени от пакистанското правителство надхвърлят значително сумите на вносните митни сборове и косвените данъци, платени за материалите, инкорпорирани в разглеждания продукт. Следователно Комисията прие корекцията, доколкото претендираните суми действително се понасят от сходния продукт и от материалите физически инкорпорирани в него, когато са предназначени за потребление в страната на износ, и възстановени по отношение на продукта, изнасян за Общността.
(68)
Производителите износители изказаха твърдението, че следва да бъде направена отстъпка за митата, които не се събират или се възстановяват, до пълния размер, възстановен от правителството на Пакистан, независимо дали тези мита са били платени от производителите износители или от техните местни снабдители. Независимо от това, не бяха представени доказателства, че материалите закупени от местни снабдители наистина се облагат с вносни мита или косвени данъци. Следователно този аргумент беше отхвърлен.
(69)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, размерът на дъмпинга беше определен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност за всеки тип продукт и среднопретеглените експортни цени на същия тип продукт.
(70)
На тази основа, общият, среден дъмпингов марж, приложим спрямо всички пакистански производители износители е 13,1 %, изразен като процент от CIF цената на границата на Общността преди плащането на мито.
Г. ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
(71)
В рамките на Общността разглежданият продукт се произвежда от:
-
производители от чието име е подадена жалбата; всички производители, избрани за представителната извадка („избрани производители от Общността“) бяха също така и жалбоподатели,
-
други производители от Общността, които не бяха жалбоподатели и не оказаха съдействие.
(72)
Комисията прецени дали всички горепосочени дружества могат да бъдат разглеждани като производители на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Продукцията на всички горепосочени дружества представлява производството на Общността.
(73)
Производството на Общността се състои от 29 производители на Общността, които съдействаха на Комисията, сред които са и петте избрани производители на Общността. Тези производители осъществяват около 45 % от производството на Общността на памучно спално бельо. Следователно те представляват „производство на Общността“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
Д. ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(74)
С оглед на факта, че по отношение на производството на Общността беше използвана представителна извадка, вредите бяха оценявани от една страна на основата на информацията събрана на ниво цялата промишленост на Общността по отношение на тенденциите, касаещи производство, производителност, продажби, пазарен дял, заетост и растеж. От друга страна, информацията събрана на ниво избрани производители на Общността беше анализирана с оглед тенденциите относно цените и рентабилността, паричния поток, способността да се привлича капитал и инвестиции, запаси, капацитет и реализиране на капацитета, възвращаемост на инвестициите и заплати.
2. Потребление на Общността
(75)
Потреблението на Общността беше установено на базата на производствените обеми на производителите на Общността, според Eurocoton минус износа, основан на данните от Евростат, плюс вноса от Пакистан и други трети страни, отново на основата на Евростат. Между 1999 г. и ПР видимото потребление на Общността нараства стабилно от 173 651 тона до 199 881 тона, т.е. с 15 %.
3. Внос от засегнатата страна
a) Количество и пазарен дял
(76)
Вносът на памучно спално бельо от Пакистан в Общността нараства по обем от 36 000 тона през 1999 г. до 49 300 тона през ПР, т.е. с 37 % през разглеждания период. След спад до 31 800 тона през 2000 г., през 2001 г. вносът скача отново до 35 500 тона. Между 2001 г. и периода на разследване той нараства рязко с почти 14 000 тона, т.е. с повече от една трета.
(77)
Съответният пазарен дял намалява от 20,7 % през 1999 г. до 17,2 % през 2000 г. След това той нараства до 18,9 % през 2001 г. и 24,7 % през ПР.
б) Цени
(78)
Средните цени от Пакистан нарастват от 5,95 EUR/kg през 1999 г. до 6,81 през 2000 г. През следващите години те постепенно намаляват до 6,34 EUR/kg през 2001 г. и до 5,93 EUR/kg през ПР.
в) Подбиване на цените
(79)
За целите на анализа на подбиването на цените, среднопретеглените цени на продажба на тип продукт на производството на Общността към несвързани клиенти на пазара на Общността, бяха сравнени със съответстващите им среднопретеглени експортни цени на разглеждания внос. Сравнението беше направено след като бяха извадени отстъпки, намаления и рабати. Цените на производството на Общността бяха коригирани на ниво цени на производителя (еx-works). Цените на разглеждания внос бяха на основа CIF с подходяща корекция за митни сборове и разходи след вноса.
(80)
Това сравнение показа, че през ПР, разглежданите продукти с произход от Пакистан, са продавани в Общността на цени, които са занижени спрямо тези на производството на Общността с повече от 50 %, когато са изразени в процент от последните.
4. Положение на производството на Общността
(81)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички релевантни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
(82)
Беше анализирано дали производството на Общността е все още в процес на възстановяване от минали субсидиране или дъмпинг, но не бяха открити доказателства, че случаят е такъв.
(83)
Беше изказано твърдение, че производството на Общността не е претърпяло материални вреди, тъй като е било предпазено от наличието на квоти. Наистина е вярно, че по време на ПР имаше действащи квоти. По международното право тези квоти намират своето правно основание в Споразумението за текстила и облеклото на СТО. Те ще изтекат на 31 декември 2004 г. Количествата, които могат да бъдат внесени по тези квоти, съответстват на значителни дялове от пазара на Общността. Всъщност, на базата на показателите за потребление през ПР, годишната квота за 2002 г. съответства в случая на Пакистан на пазарен дял от приблизително 25 %. Следва да бъде отбелязано и това, че определянето на нивата на тези квоти за текстил е резултат от преки преговори, които са извън аналитичната рамка, предвидена по силата от основния регламент. Макар и да не може да бъде изключена възможността квотите да са оказали ефект върху положението на производството на Общността, само фактът на тяхното съществуване не може да предпази производството на Общността от претърпяването на вреди. Анализът на показателите в настоящия случай показва, че производството на Общността е претъпяло материални вреди по време на ПР, независимо от наличието на квоти. Следователно твърдението се отхвърля.
a) Данни отнасящи се до производството на Общността като цяло
- Производство, заетост и производителност
(84)
Обемът на производството в Общността нараства леко между 1999 г. и ПР от 37 700 тона на 39 500 тона, т.е. с 5 %.
(85)
Заетостта остава относително стабилна с около 5 500 наети лица. Следователно производителността е нараснала от около 6,8 тона/човек през 1999 г. до 7,2 тона/човек през ПР, т.е. с около 6 % през разглеждания период.
- Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
През разглеждания период обемът на продажбите на производството на Общността се увеличава с 4 %, от 36 200 тона през 1999 г. до 37 800 тона през ПР. Той нараства до 38 300 тона през 2001 г., но спада през ПР. Оборотът генериран от тези продажби нараства от 410 млн. EUR през 1999 г. до 441 млн. EUR през 2001 г., но впоследствие спада с 5 процентни пункта до 420 млн. EUR през ПР.
(87)
Независимо от факта, че потреблението в Общността за същия период нараства с 15 %, пазарният дял на производството на Общността спада от 20,8 % до 18,9 % през ПР. Пазарният дял варира около 20 % през 1999 г. и 2001 г. като спада с 1,5 процентни пункта между 2001 г. и ПР.
- Растеж
(88)
Докато потреблението в Общността нараства с 15 % между 1999 г. и ПР, обемът на продажбите на производството на Общността нараства едва с 4 %. От друга страна, за същия период обемът на общия внос нараства с 35 % като най-значително е нарастването от 120 000 тона през 2001 г. до 139 000 тона през ПР. Докато пазарния дял на целия внос се увеличава с 10 процентни пункта, този на производството на Общността спада от 20,8 % до 18,9 %. Това означава, че производството на Общността не е могла да участва адекватно в растежа на пазара между 1999 г. и ПР.
б) Данни отнасящи се до избраните производители на Общността
- Запаси, капацитет и използване на капацитета
(89)
Доколкото става дума за запасите, те варират в значителна степен, тъй като по-голямата част от производството се прави при поръчка, като по този начин се ограничава възможността да се произвежда само за запасяване. Макар при избраните производители на Общността да се наблюдава нарастване на запасите, се приема че в този случай запасите не са релевантен индикатор за вреда, поради характерната за промишлеността висока степен на флуктуация в запасите.
(90)
Оказа се трудно да се установи производствения капацитет при почти всички избрани производители на Общността, тъй като производствения процес на сходните продукти е индивидуализиран и изисква различни комбинации от ползване на оборудване. Следователно е невъзможно да се изведе цялостно заключение относно производствения капацитет от капацитета на отделните машини. В допълнение на това, при някои от избраните производители на Общността част от производствения процес е прехвърлен на подизпълнители.
(91)
Същевременно, за онези продукти, които преминават през процес на щамповане, се прие че отделът по щамповане е фактор, определящ капацитета относно производството на щамповано, памучно спално бельо при всички избрани производители на Общността. Установи се, че използването на капацитета в отдела по щамповане е намалявало стабилно от 90 % до 82 %.
- Цени
(92)
В рамките на разглеждания период средните цени на килограм при избраните производители на Общността постепенно се увеличават от 13,3 EUR до 14,2 EUR. Това следва да бъде разглеждано в светлината на факта, че тази цена обхваща както единици с ниска стойност, така и такива с висока стойност от разглеждания продукт, като производството на Общността е било принудено да се насочи към повече продажби в нишата за продукти с висока стойност, тъй като неговите продажби в голям обем на масовия пазар са изтласкани от вноса от страни с ниски цени. От друга страна, средните продажни цени за килограм на производството на Общността като цяло са се повишили леко от 11,3 EUR през 1999 г. до 11,5 EUR през 2001 г., но спадат след това до 11,1 EUR през ПР.
- Инвестиции и способност да се привлича капитал
(93)
Между 1999 г. и 2001 г. инвестициите спадат значително от 7 млн. EUR до 2,5 млн. EUR. Между 2001 г. и ПР, инвестициите остават стабилни и през ПР възлизат само на 41 % от сумите инвестирани през 1999 г.
(94)
Нямаше претенции от страна на производството на Общността, нито бяха открити показатели, че производството на Общността среща проблеми при привличането на капитал за своята дейност.
(95)
Беше изказано твърдението, че спадат в инвестициите не говори за вреди, тъй като производството на Общността не претендира да среща трудности при привличането на капитал. Този аргумент следва да бъде отхвърлен, тъй като спадът при новите инвестиции не е свързан с трудностите при привличането на капитал, а е причинен от загубата на пазарен дял от производството на Общността и от жестокия ценови натиск на пазара на Общността.
- Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(96)
През разглеждания период рентабилността при избраните производители на Общността намалява значително от 7,7 % през 1999 г. до 4,4 % през ПР, т.е. с 42 %. Възвръщаемостта на инвестициите следва същата тенденция, като спада от 10,5 % през 1999 г. до 5,9 % през ПР, намаление от 44 %.
(97)
Петте пакистански производители износители изложиха твърдението, че спадът в рентабилността на петте избрани производители на Общността съответства на увеличаването на заплатите. Както е очертано по-долу, средната цена на труда във включените в представителната извадка дружества спада реално с около 3,6 %. В допълнение на това заплатите са само едно от няколкото пера разходи в процеса по производство и следователно тяхното увеличаване не представлява автоматично спад в рентабилността на дадена компания. Следователно този аргумент трябва да бъде отхвърлен.
(98)
Паричният поток, генериран от сходния продукт намалява значително от 16,8 млн. EUR през 1999 г. до 11,3 млн. EUR през ПР. Най-значителният спад е през 2000 г., когато паричният поток намалява с 27 %. Между 2000 г. и ПР, той спада с още 5 %. Тъй като паричният поток се влияе от вариациите в запасите, той е показател с ограничено значение. Независимо от това следва да се отбележи, че отрицателното развитие на паричния поток през разглеждания период съответства на другите икономически показатели, като потвърждава негативното развитие на производството на Общността и не следва да бъде класифициран като незначителен.
- Заплати
(99)
През разглеждания период цената на труда нараства с 3,3 %, от 35,2 млн. EUR през 1999 г. до 36,3 млн. EUR през ПР. Тъй като броят на заетите лица остава в основни линии стабилен, средната цена на труда също нараства от 29 100 (закръглено число) до 30 300 EUR, т.е. с 4,2 %. Тези увеличения са номинални и значително под нарастването на потребителските цени с повече от 7,8 % през разглеждания период, което означава, че реалната заплата е намаляла с 3,6 %.
- Размер на дъмпинга
(100)
Като се има предвид обема и цената на дъмпинговия внос, влиянието на действителния дъмпингов марж, който също е значителен, не може да се разглежда като пренебрежимо малко.
5. Заключение за нанесена вреда
(101)
Прегледът на гореупоменатите фактори показва, че между 1999 г. и ПР положението на производството на Общността се е влошило. Рентабилността спада значително през разглеждания период, а пазарният дял на производството на Общността намалява с 9,1 %. За избраните производители на Обилността инвестициите намаляват значително, забележимо спадат и рентабилността, възвръщаемостта на инвестициите, а също и паричния поток. Заетостта остава в основни линии стабилна. Някои показатели разкриват положителни тенденции: през разглеждания период се наблюдава леко увеличение в оборота и обемите на продажбите на производството на Общността. Производителността и заплатите нарастват незначително. По отношение на средните продажни цени на избраните производители, през разглеждания период се наблюдава тенденция на нарастване, която обаче частично се дължи на пренасочването на повече продажби към нишата на продукти с висока стойност. Същевременно, следва да се отбележи, че през същия период потреблението в Общността нараства с 15 %, докато пазарният дял на производството на Общността спада с 9,1 %. В допълнение на това, през разглеждания период спадат средните продажни цени на производството на Общността.
(102)
В светлината на гореизложеното следва да се заключи, че производството на Общността е претърпяло материални вреди по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(103)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, беше проверено дали дъмпинговият внос с произход от Пакистан е причинил вреди, на производството на Общността до степен те да бъдат класифицирани като материални. Известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да причинят вреди на производството на Общността, бяха проверени, за да се гарантира, че евентуалните вреди, причинени от тези други фактори не са отдадени на дъмпинговия внос.
2. Ефект от дъмпинговия внос
(104)
Вносът на памучно спално бельо от Пакистан в Общността нараства по обем от 36 000 тона през 1999 г. до 49 300 тона през ПР, т.е. с 37 %. След малък спад между 1999 и 2000 г. вносът се възстановява през 2001 г. и нараства с 13 900 тона между 2001 г. и ПР. Съответният пазарен дял първоначално спада от 20,7 % през 1999 г. до 17,2 % през 2000 г. Впоследствие той нараства значително до 24,7 % през ПР.
(105)
При анализа на ефекта от дъмпинговия внос беше установено, че цената е основният елемент на конкуренцията. Всъщност именно купувачите са тези, които определят сами качеството и дизайна на продукта, който възнамеряват да поръчат. От анализа на процеса по покупко-продажба излиза, че вносителите и търговците, преди да дадат поръчка на производител износител в Пакистан, специфицират всички характеристики на продукта (дизайн, цвят, качество, размери…), който трябва да бъде доставен, като по този начин сравняват офертите на различните производители главно с оглед на цените, тъй като всички останали различаващи се елементи са предопределени в поканите за оферти или произтичат впоследствие от действията на самия вносител по отношение на сходни стоки (например задаване на марка). По отношение на цените се установи, че тези на дъмпинговия внос са значително по-ниски от онези на производството на Общността, а също и на износители от трети страни. В допълнение на това се установи, че на производството на Общността се е наложило в значителна степен да се оттегли от нискоценовите сегменти на пазара, където има силен внос от Пакистан, което също така подчертава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредите, претърпени от производството на Общността.
(106)
Средните цени на вноса от Пакистан упражняват натиск върху производството на Общността и го принуждават от една страна да смъква цените, а от друга да пренасочва повече продажби към нишата на стоките с високи цени.
(107)
Като се има предвид влиянието на вноса от Пакистан върху пазара на Общността по отношение на обема и цените, следва че той упражнява значителен натиск надолу върху производството на Общността по отношение обема на продажби и цените. Липсата на обем на продажбите в нискоценовия сегмент на пазара за производството на Общността, не може да бъде компенсирано от продажбите в нишата за продукти с висока стойност, което води до забележимо намаляване на пазарния дял, инвестициите, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите за производството на Общността. Беше установено също така че съществува съвпадение във времето между вноса и вредите, претърпени от производството на Общността.
3. Ефекти от други фактори
a) Субсидиран внос с произход от Индия
(108)
В паралелното разследване срещу субсидиите, беше установено, че субсидираният внос, с произход от Индия е причинил материални вреди на производството на Общността. Макар в следствие на това субсидираният внос от Индия да се разглежда като фактор, причинил вреди на производството на Общността, следва да се отбележи, че като се имат предвид значителните и нарастващи обеми и ниски цени на вноса от Пакистан, не може да бъде отречено, че дъмпинговият внос от Пакистан също така причинява материални вреди и взет сам по себе си.
б) Внос с произход от трети страни, различни от Индия и Пакистан
(109)
Вносът с произход от трети страни, различни от Индия и Пакистан, нараства от 51 400 тона през 1999 г. до 75 300 тона по време на ПР. Неговият пазарен дял се увеличава от 29,6 % през 1999 г. до 37,7 %. Най-голямата част от вноса от тази група страни е с произход от Турция. Като се имат предвид корпоративните връзки между Турция и дружествата от Общността, съществува известна пазарна интеграция под формата на междуфирмена търговия между производителите износители от Турция и операторите в Общността, което предполага че решението за внос от тази страна не е свързано с цените. Това се потвърждава от средната цена на вноса на спално бельо от Турция през ПР, която е с почти 45 % по-висока от тази за Индия и с 34 % от тази за Пакистан. Следователно, не е вероятно вносът с произход от Турция да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Пакистан и вредата, претърпяна от производството на Общността.
(110)
Пазарният дял на останалите страни (например Румъния, Бангладеш и Египет) индивидуално е значително по-нисък и не надвишава 3,9 %, като по тази причина не е вероятно, каквато и да било материална вреда да произтича от вноса от тези страни.
(111)
Средната цена на вноса с произход от трети страни, различни от Индия и Пакистан, нараства от 7,18 EUR/kg през 1999 г. до 7,47 EUR/kg през 2001 г. и спада леко до 7,40 EUR/kg по време на ПР. Независимо от това през ПР цените са с около 25 % по-високи от цените на вноса от Пакистан. Следователно вносът от трети страни не упражнява натиск върху производството на Общността до степента, до която това прави вносът от Пакистан. В допълнение на това, пазарният дял на всяка отделна страна в тази група е под 4 %. Следва да се заключи, че вносът от други трети страни не нарушава причинно - следствената връзка между дъмпинговия внос от Пакистан и вредите, претърпени от производството на Общността.
в) Свиване на търсенето
(112)
Беше предявена претенция, че търсенето на спално бельо, направено от производството на Общността е намаляло по обем, тъй като производството на Общността се е съсредоточило в горния край на пазара, където обемът на продажбите е по-малък. Същевременно, както беше посочено по-горе, общото потребление на спално бельо в ЕС не е спаднало, а по-скоро се е увеличило през разглеждания период. Повечето от производителите в Общността имат различни производствени линии за отделните сегменти на пазара. Марките в горния сегмент на пазара генерират висок марж, но се продават в много малки количества. За да максимизира използването на капацитета и да покрие фиксираните разходи по продукцията, производството на Общността се нуждае и от големи обеми на продажби в нискоценовия сегмент на пазара. Няма показатели за намаляване на търсенето в този сегмент на пазара. Същевременно той се завладява все повече от внос на ниски цени, което причинява вреди на производството на Общността. Като се има предвид общото покачване на потреблението, което не се ограничава до някакъв определен сегмент на пазара, не може да се приеме, че положението с търсенето нарушава причинно - следствената връзка между дъмпинговия внос от Пакистан и вредите, претърпени от производството на Общността.
г) Внос от производството на Общността
(113)
Беше изложено твърдението, че производството на Общността внася памучно спално бельо от Пакистан и по този начин само допринася за причиняването на вредите. Същевременно, само един от избраните производители на Общността внасяше спално бельо от Пакистан през ПР, като продажбите на този внос, генерираха само малка част от общия оборот на този производител (около 2 %). Следователно вносът осъществяван от производството на Общността на разглеждания продукт от Пакистан, не може да се разглежда като нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Пакистан и материалните вреди, претърпени от производството на Общността като цяло.
д) Износ на производството на Общността
(114)
Износът на избраните производители от Общността представляваше едва 0,5 % от общите им продажби. Като се има предвид пренебрежимо малкия дял на износа в дейността, този фактор не може да се разглежда като допринасящ за претърпените вреди.
е) Производителност на производството на Общността
(115)
Развитието на производителността е описано в частта от този документ, посветена на вредите. Тъй като производителността е нараснала от 6,8 тона/човек през 1999 г. до 7,2 тона/човек през ПР, т.е. с около 6 %, този фактор не може да е допринесъл за претърпените вреди.
4. Заключение
(116)
Значителното нарастване на обема и пазарния дял на вноса с произход от Пакистан, особено между 2001 г. и ПР, а също така и значителният спад в продажните цени и нивото на подбиването им, установено по време на ПР, съвпадат по време с материалните вреди, претърпени от производството на Общността.
(117)
В паралелното разследване срещу субсидиите, беше установено, че субсидираният внос, с произход от Индия е причинил материални вреди на производството на Общността. Същевременно, ефектът от този внос не бе е такъв, че да обори заключението за причинно-следствена връзка по отношение на дъмпинговия внос, с произход от Пакистан. Бяха анализирани и останалите възможни причини за причиняване на вреда, т.е. внос от други страни, различни от Индия и Пакистан, положението с търсенето, вносът осъществяван от производството на Общността, а също и неговия износ и производителност, но не беше установено те да нарушават причинно-следствената връзка между вноса от Пакистан и вредите, претърпени от производството на Общността.
(118)
На основата на гореизложения анализ, който отличава и разделя ефектите от всички известни фактори върху положението на производството на Общността, от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се заключи, че вносът от Пакистан е причинил материални вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи бележки
(119)
В съответствие с член 21 от основния регламент, беше проверено дали съществуват наложителни причини, които въпреки заключението за вредоносен дъмпинг, да доведат до извода, че ще бъде в противоречие с интереса на Общността да се наложат мерки в този конкретен случай. Бяха преценени влиянието на възможните мерки върху всички страни, участващи в процеса, а също така и последиците от невзимането на мерки.
2. Производство на Общността
(120)
Производството на Общността е претърпяло материални вреди. То доказа, че е жизнеспособна промишленост, способна да се състезава при справедливи пазарни условия. Вредите върху производството на Общността произтичат от затрудненията му да се конкурира с дъмпингов внос на ниски цени. Натискът от дъмпинговия внос, също така е принудил определен брой производители на Общността да прекратят производството на памучно спално бельо.
(121)
Приема се, че налагането на мерки ще възстанови лоялната конкуренция на пазара. Тогава производството на Общността следва да е способно да увеличи обема и цените на своите продажби, като по този начин генерира необходимото ниво на печалба, за да оправдае по-нататъшните инвестиции в неговите средства за производство
(122)
Ако мерките не бъдат наложени, влошаването на положението на производството на Общността ще продължи. То няма да бъде способно да инвестира в нов производствен капацитет и да се конкурира ефективно с вноса от трети страни. Някои дружества ще трябва да прекратят производството и да освободят наетите от тях лица.
(123)
Следва да се заключи, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на производството на Общността.
3. Вносители и ползватели
(124)
Бяха изпратени въпросници до 17 вносители и две сдружения на вносители. Бяха получени отговори на въпросниците от само двама несвързани вносители.
(125)
И за двамата вносители продажбите на разглеждания продукт представляват по-малко от 5 % от общия оборот. Общата рентабилност за вносителите е между 2 % и 10 %. Като се вземе предвид, че продажбите на разглеждания продукт, внасян от Пакистан формират само малка част от оборота на двамата вносители и че много страни не са засегнати от антидъмпингови мита или изравнителни мита, влиянието от налагането на антидъмпингови мерки върху тези вносители може да се приеме за незначително.
(126)
Бяха разпратени въпроси до шестима ползватели и едно сдружение на ползватели. От тях не бяха получени отговори, но Ikea и Foreign Trade Association изложиха някои аргументи.
(127)
Беше изложено становището, че производството на Общността не е в състояние да задоволи цялото търсене на спално бельо в Общността. Трябва да се припомни, че мерките не целят предотвратяване на вноса в Общността, а гарантирането, че той не се осъществява на вредоносно ниски цени. Внос с най-различен произход ще продължи да задоволява значителна част от търсенето в Общността. Тъй като много страни не са засегнати от антидъмпинговите или изравнителните мита, не се очаква недостиг на предлагането.
(128)
Беше предявена претенция, че евтиният внос на спално бельо е необходим за крайните потребители, а също и за „институционалните“ ползватели като хотели, болници и т.н., тъй като продуктите от по-евтиния спектър не се произвеждат от производителите на Общността. Разследването показа, че петте избрани производители от Общността все още произвеждат тези продукти. Няма техническа причина производството на тези продукти в Общността да не бъде увеличено. Фактът, че много страни не са засегнати от антидъмпинговите или изравнителните мита означава, че ще продължат да съществуват алтернативни източници на предлагане.
4. Заключение за интереса на Общността
(129)
С оглед на гореизложеното, следва да се приеме заключение, че не съществуват наложителни причини, свързани с интереса на Общността за да не бъдат наложени антидъмпингови мита в настоящия случай.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Окончателни мерки
(130)
С цел предотвратяване на причиняването на по-нататъшни вреди от дъмпинговия внос, се счита за подходящо да се приемат антидъмпингови мерки.
(131)
С цел определяне размера на тези мита, следва да се вземат предвид установения дъмпингов марж и размера на митото, необходимо, за да се елиминира вредата, понесена от производството на Общността.
(132)
Като се взе предвид нивото на рентабилност, постигнато от производството на Общността през 1999 г. и 2000 г., се установи, че като подходящ минимум може да бъде приет марж на печалбата от 6,5 %, който производството на Общността би могло да очаква да постигне, ако не съществуваше вредоносния дъмпинг. След това необходимото нарастване на цените беше определено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на вноса, както е установена при изчисленията на подбиването на цените, с ненанасящата вреди цена на продукта, продаван от производството на Общността на пазара на Общността. Ненанасящата вреди цена беше получена чрез коригиране на продажните цени на производството на Общността с действителната загуба/печалба, осъществена по време на ПР и с добавянето на гореспоменатия марж на печалба. Всички разлики, произтичащи от това сравнение, бяха след това изразени като процент от общата CIF стойност на вноса.
(133)
Пакистанските производители износители изказаха твърдението, че марж на печалба от 6,5 % от оборота е по-висок от подходящата минимална печалба, установена в други разследвания относно същия продукт. Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен, тъй като подходящата минимална печалба, която производството на Общността би могло да очаква при отсъствието на вредоносен дъмпинг се установява наново, на базата на специфичните обстоятелства за всяка процедура, като се вземат предвид пазарните условия и миналото представяне на производството на Общността в тази процедура. В този случай беше установено, че марж на печалба от 6,5 % може да се приеме за подходящ минимум, изчислен като средна стойност от нивото на рентабилност, постигнато от производството на Общността през 1999 г. и 2000 г.
(134)
Тъй като нивото на елиминиране на вредите е по-високо от установения дъмпингов марж, окончателните мерки се основават на последния.
2. Гаранция
(135)
Пакистанските производители износители са представили предложение за ценова гаранция. Същевременно в процедурата са включени повече от 170 износители, а спалното бельо се характеризира със стотици различни типове на продукта, като някои от характеристиките не са лесни за различаване към момента на вноса. Това прави буквално невъзможно да се установят смислени минимални цени за всеки тип от продукта, които да могат да бъдат наблюдавани от Комисията. Големият брой износители също прави непрактично наблюдението на спазването на ценовата гаранция.
(136)
Установи се също така че предложените категории от разглеждания продукт, по отношение на които се предлагаше поемането на гаранции, са неподходящи, тъй като биха съществували значителни вариации на цените в рамките на всяка от тях. В допълнение на това, предложените цени не елиминираха вредоносния дъмпинг.
(137)
При тези обстоятелства се прие, че гаранцията за цените е непрактична и не може да бъде приета,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на спално бельо от памук, чист или примесен с изкуствени влакна или лен (без ленът да е преобладаващата тъкан), избелен, оцветен или щампован, с произход от Пакистан, понастоящем класифициран в кодове по КН ех 6302 21 00 (кодове по ТАРИК 63022100*81 и 63022100*89), ех 6302 22 90 (код по ТАРИК 63022290*19), ех 6302 31 10 (код по ТАРИК 63023110*90), ех 6302 31 90 (код по ТАРИК 63023190*90) и ех 6302 32 90 (код по ТАРИК 63023290*19).
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Общността преди плащането на мито за продуктите, произведени от всички дружества е 13,1 %.
3. Ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митническите задължения.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 2 март 2004 година.