РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 23 de febrero de 2011
relativa a la ayuda estatal C 48/08 (ex NN 61/08) otorgada por Grecia a Ellinikos Xrysos SA
[notificada con el número C(2011) 1006]
(El texto en lengua griega es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2011/452/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFEU) y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Vista la Decisión por la que se incoa el procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFEU) (1) por lo que se refiere a la ayuda noC 48/08 (ex NN 61/08) (2),
Después de haber emplazado a los interesados a que presentaran sus observaciones, de conformidad con los citados artículos y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
1) PROCEDIMIENTO
(1)
El 9 de julio de 2007 la Comisión recibió una queja según la cual Grecia había concedido dos ayudas estatales a Ellinikos Xrysos SA [Oro Griego SA] (en lo sucesivo «Ellinikos Xrysos»). Tras los pertinentes intercambios de información, el 10 de diciembre de 2008 inició la Comisión una investigación formal sobre dichas ayudas estatales.
(2)
El 23 de febrero de 2009 Grecia formuló sus observaciones sobre la Decisión de inicio de la investigación de la Comisión.
(3)
La Decisión se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea el 10 de marzo de 2009 (3). De las partes interesadas se recibieron una serie de observaciones: de Ellinikos Xrysos, el beneficiario de las supuestas ayudas, el 10 de abril de 2009; de European Goldfields Ltd, principal accionista de Ellinikos Xrysos, el 10 de abril de 2009; de los sindicatos de las minas de Casandra el 2 de abril de 2009; del Observatorio Griego de la Minería [Hellenic Mining Watch], sociedad griega que tiene por objeto la «protección del medio ambiente y de la población frente a los impactos negativos de la minería y la conservación de la riqueza nacional» (4), el 6 de abril de 2009.
(4)
Dichas observaciones se transmitieron a Grecia mediante sendas cartas de 6 de mayo de 2009 y 7 de julio de 2009. Por su parte, Grecia contestó por carta a las observaciones de las partes interesadas el 3 de junio de 2009, el 20 de julio de 2009 y el 23 de septiembre de 2009.
(5)
El 19 de junio de 2009, el 11 de diciembre de 2009 y el 22 de abril de 2010 la Comisión pidió más información a las autoridades griegas; por su parte, Grecia y Ellinikos Xrysos respondieron mediante carta el 23 de julio de 2009, el 29 de julio de 2009, el 15 de enero de 2010, el 11 de febrero de 2010, el 12 de febrero de 2010, el 4 de mayo de 2010 y el 27 de mayo de 2010. En mayo de 2010 se produjo un nuevo intercambio informal de información entre los servicios de la Comisión y las autoridades griegas. El 11 de febrero de 2009 y el 23 de junio de 2010 se celebraron sendas reuniones entre los servicios de la Comisión y las autoridades griegas y el 2 de febrero de 2009, y el 26 de junio de 2009 entre los servicios de la Comisión y el supuesto beneficiario de las ayudas.
2) DESCRIPCIÓN DETALLADA DE LA AYUDA
II a) INFORMACIÓN GENERAL SOBRE TÍTULOS MINEROS Y PERMISOS DE MINERÍA
(6)
Un título minero es el derecho de acceso y ocupación de un suelo concreto con el fin de realizar en él excavaciones subterráneas o a cielo abierto y obtener el mineral que pueda subyacer en dicho suelo. Los títulos mineros son parte integrante de toda propiedad minera y se transfieren junto con ella.
(7)
Los títulos mineros divergen de los permisos de minería, que son licencias para realizar actividades mineras. Los permisos de minería son expedidos por las autoridades competentes previa evaluación de los correspondientes informes de viabilidad y estudios medioambientales. En el caso que nos ocupa, en el momento de la compraventa de 2003 los permisos de minería habían sido concedidos por el Ministerio de Desarrollo.
II b) BENEFICIARIO
(8)
Ellinikos Xrysos es una importante compañía minera griega que se dedica a la extracción de oro, cobre, plomo, plata y zinc. En 2009 Ellinikos Xrysos tuvo una volumen de negocios de 44,7 millones de euros (y beneficios después de impuestos de 1,7 millones de euros) y disponía de una plantilla de 350 empleados. En el momento de la concesión de las ayudas en cuestión (véanse apartados 11 y 16-18) Ellinikos Xrysos era una gran empresa porque estaba vinculada a una gran empresa. De acuerdo con la Recomendación 2003/361/CE, de la Comisión, de 6 de mayo de 2003, sobre la definición de microempresas, pequeñas y medianas empresas (5), a) la categoría de micro, pequeña y mediana empresa (PYME) está constituida por empresas que emplean a menos de 250 personas y cuyo volumen de negocios anual no excede de 50 millones de euros o cuyo balance general anual no excede de 43 millones de euros (anexo, título 1, artículo 2, 1); b) para excluir de la categoría de pequeña y mediana empresa a una empresa cuyo poder económico supere el de las pequeñas y medianas empresas, procede hacer una distinción entre varios tipos de empresas en función de su carácter autónomo (véase considerando 9); c) por «empresa autónoma» se entiende toda empresa que no esté vinculada a otra empresa (anexo, título 1, artículo 3, apartado 1) y d) por «empresa vinculada» se entiende toda empresa en la que la mayoría de los votos de sus accionistas o de sus miembros esté en manos de otra empresa (anexo, título 1, artículo 3, 3, a). En el caso que nos ocupa, en diciembre de 2003, momento en que se produjo la compraventa de 2003, el 53,3 % de las acciones de Ellinikos Xrysos (160 000 acciones de un total de 300 000) eran propiedad de la empresa Greek Mines SA, filial de la empresa Aktor SA. En 2001 y 2002 Aktor registró un volumen de negocios de 120,9 millones de euros y de 302,6 millones respectivamente. Además, sus dos últimos balances ascendieron a 151,9 millones de euros y a 260 millones de euros respectivamente (6). Con esas cifras en la mano hay que calificar a Aktor de gran empresa. Por lo tanto, Ellinikos Xrysos era una gran empresa en el momento en que se le concedieron las ayudas.
(9)
Los actuales accionistas de Ellinikos Xrysos son European Goldfields Greece BV (65 % de las acciones), Hellas Gold BV (30 % de las acciones) y Aktor SA, empresa griega de la construcción y del sector energético (5 % de las acciones). European Goldfields Greece BV y Hellas Gold BV son filiales de European Goldfields Ltd, empresa canadiense que se dedica a la adquisición, prospección y explotación de propiedades mineras en los Balcanes.
(10)
Ellinikos Xrysos es la propietaria y explotadora de las minas de Casandra, que adquirió junto con los correspondientes títulos mineros al Estado griego en diciembre de 2003. Las minas de Casandra se hallan en el norte de Grecia e incluyen las minas de oro de Olympiada y Skouriés y las minas de cobre y de zinc de Stratoni.
(11)
Antes de 2003 las minas de Casandra pertenecían a la empresa TVX Hellas SA, que se las compró en 1995 al Estado griego mediante licitación por 11 000 millones de dracmas unos 39,8 millones de euros (7).
(12)
En 2002 el Consejo de Estado griego anuló los permisos de minería y procesamiento del oro de las minas de Casandra y, concretamente, los de Olympiada y Stratoni. Los permisos de minería y procesamiento del oro de las minas de Olympiada fueron anulados por razones medioambientales, que se calificaron de graves. El permiso de minería de las minas de Stratoni fue anulado porque había sido concedido ilícitamente por el Estado griego a través de una instancia no debidamente autorizada.
(13)
A raíz de las anulaciones dictadas por el Consejo de Estado griego, el Ministerio de Desarrollo publicó dos órdenes ministeriales referentes a Stratoni: una de 7 de enero de 2003 por la que ordenaba la interrupción de las actividades en la mina de Stratoni y otra de 29 de enero de 2003 por la que se adoptaban en ella medidas de seguridad adicionales. El 18 de febrero de 2003, de acuerdo con la decisión de anulación del Consejo de Estado, el Ministerio de Desarrollo publicó otra orden ministerial por la que se autorizaba el inicio de las operaciones en Stratoni y se anulaban sus órdenes anteriores de 7 y 29 de enero de 2003. La orden ministerial de 18 de febrero de 2003 seguía vigente en el momento en que se vendieron las minas a Ellinikos Xrysos.
(14)
De resultas de la mencionada anulación de los permisos de minería y procesamiento del oro en las minas de Casandra, Kinross, empresa minera canadiense, propietaria de TVX Hellas, dejó de financiar las minas para preservar el valor de sus acciones y ello provocó que TVX Hellas tuviera que iniciar un procedimiento concursal.
II c) MEDIDA No 1: PRECIO DE VENTA POR DEBAJO DEL VALOR DE MERCADO
(15)
El 12 de diciembre de 2003 las minas de Casandra cambiaron de propietario pasando de TVX Hellas al Estado griego por 11 millones de euros mediante un acuerdo extrajudicial en virtud del cual se compensaban las pretensiones mutuas (las de TVX Hellas frente al Estado griego ascendían a 293,5 millones de euros). El mismo día el Estado griego vendió las minas de Casandra a Ellinikos Xrysos por 11 millones de euros sin previa evaluación de los activos ni licitación alguna. La compraventa incluía: a) las minas de Stratoni, Skouriés y Olympiada y sus correspondientes títulos mineros, b) el suelo, c) las reservas mineras y d) los activos fijos (los equipos de minería y procesamiento, los alojamientos de los mineros y los edificios industriales). Según las autoridades griegas, urgía encontrar un comprador que quisiera mantener las minas en activo y proteger así los puestos de trabajo y el medio ambiente.
II d) MEDIDA No 2: EXENCIÓN FISCAL Y DESCUENTO EN LOS HONORARIOS DE LOS ABOGADOS
(16)
Las minas de Casandra fueron vendidas por el Estado griego a Ellinikos Xrysos en virtud de un contrato celebrado entre ambas partes, ratificado mediante la Ley 3220/2004 (8). En virtud de dicha Ley, se concedía a Ellinikos Xrysos una exención fiscal total. También se le concedía un descuento en los honorarios de los abogados y en el impuesto de transmisiones de modo que tuvo que pagar solamente el 5 % del importe que normalmente habría tenido que abonar. Según las autoridades griegas, como el valor de las minas era negativo, el objetivo de esos incentivos era atraer a potenciales compradores.
(17)
Según la legislación griega (9), la transmisión de un bien inmueble está gravada con el 7 % del valor de la propiedad por los primeros 15 000 euros y con el 9 % por el importe restante. Además, según el Código Minero griego (10), la transmisión de títulos mineros también está gravada con el 5 % del valor del título vendido, es decir, del valor de la mina.
(18)
En la presente Decisión la Comisión estima el total de las medidas no 1 y no 2 en 15,34 millones de euros una vez examinados los siguientes datos:
a)
El valor de las tres minas que constituyen las minas de Casandra (Stratoni, Olympiada y Skouriés) sobre la base de los factores económicos vigentes en el momento de la compraventa, así como sus posibilidades de volver a ser operativas (véanse detalles en los considerandos 63-79).
b)
El valor del suelo de las minas de Casandra calculado según el informe de valoración (véase considerando 19) y cotejado con el precio pagado por la mayoría de dicho suelo en la licitación de 1995 (véanse detalles en los considerandos 80-90).
c)
El valor de las reservas de mineral adquiridas por Ellinikos Xrysos con la compraventa de 2003 sobre la base del mencionado informe de valoración (véanse detalles en los considerandos 91-97).
d)
El importe de la exención fiscal de la que se benefició Ellinikos Xrysos en virtud del contrato de compraventa (véanse detalles en los considerandos 118-124).
(19)
En su Decisión de 10 de diciembre de 2008 de iniciar el procedimiento de investigación, la Comisión expresaba sus dudas acerca de que el Estado griego hubiera vendido las minas de Casandra a Ellinikos Xrysos a precio de mercado dado que la compraventa se realizó sin haberse convocado licitación alguna ni haberse realizado evaluación independiente alguna de los activos; dudaba también la Comisión de que una compraventa por debajo del precio de mercado fuera compatible con el TFUE. Hacía asimismo mención la Comisión a un informe de valoración de los activos de las minas de Casandra publicado por cuenta de European Goldfields, accionista de Ellinikos Xrysos. Según dicho informe, el precio justo de los activos de las minas de Casandra se estimaba en 500 millones de dólares US, equivalentes a 411 millones de euros a 30 de junio de 2004 (a un tipo de cambio en esa fecha de 1,2155 USD/EUR (11)). El informe (en lo sucesivo «Informe Behre Dolbear») fue publicado por Behre Dolbear International Ltd, «importante consultora internacional de la industria minera» según European Goldfields (12).
(20)
La Comisión también albergaba sospechas de que la exención fiscal y el descuento en los honorarios de los abogados constituían en realidad una exención de las obligaciones fiscales para con el Estado incompatible con el TFUE.
3) OBSERVACIONES DEL ESTADO GRIEGO Y DE LOS INTERESADOS
III a) OBSERVACIONES DEL ESTADO GRIEGO Y DEL BENEFICIARIO
(21)
Las observaciones del Estado griego y las del beneficiario coinciden en gran medida y, por lo tanto, la Comisión las expone conjuntamente en los considerandos 22-31.
(22)
Según las autoridades griegas y el beneficiario, en la compraventa de 2003 Grecia únicamente actuó como intermediaria porque TVX Hellas no podía vender las minas directamente a Ellinikos Xrysos por hallarse aquella empresa en pleno expediente de quiebra. También alegaban las autoridades griegas y el beneficiario que Grecia nunca fue propietaria de las minas ni obtuvo beneficio alguno de la compraventa de 2003 dado que los 11 millones de euros fueron pagados directamente a TVX Hellas. Aducían, asimismo, tanto las autoridades griegas, como el beneficiario que la compraventa de 1995 se había producido entre TVX Hellas y el anterior propietario, empresa privada que estaba en proceso de liquidación, y que, por lo tanto, no mediaron fondos estatales en la compraventa de 2003.
(23)
Además, las autoridades griegas y el beneficiario alegan que en el momento de la compraventa el valor de mercado de las minas de Casandra había disminuido, si no era negativo, debido a la prolongada interrupción de las labores de extracción y a la anulación de los permisos de minería. Es revelador el hecho de que Kinross, propietaria de TVX Hellas y operador de mercado, al capitalizar las importantes pérdidas inherentes a su inversión, reconociera así implícitamente el valor de mercado negativo de las minas de Casandra. Las autoridades griegas y el beneficiario afirman que el precio positivo pagado por Ellinikos Xrysos, también empresa privada, se justifica por la cláusula de anulación del contrato, por la que se eliminaba el riesgo del comprador. Añadían, además, en sus observaciones las autoridades griegas y el beneficiario que del suelo adquirido por una empresa minera únicamente se puede hacer un uso concreto, a saber, la extracción minera y que, por lo tanto, dicho suelo no tiene valor de mercado porque la legislación griega prioriza ese uso en ese tipo de suelos. Por lo tanto, la disminución del valor de los títulos mineros debido a la prolongada interrupción de las labores de extracción y a la anulación de los permisos de minería también ocasionó una reducción del valor del suelo. Por último, las autoridades griegas y el beneficiario alegan que en 2003 las reservas de oro que constituían parte de los activos vendidos a Ellinikos Xrysos tenían valor negativo debido al precio relativamente bajo del oro y a los costes relativamente altos de conceptos tales como el transporte o el procesamiento.
(24)
Por lo que se refiere a los criterios relacionados con la economía de mercado, que procede tener en cuenta en toda transacción, las autoridades griegas y el beneficiario sostienen, además de cuanto ya se ha dicho, que en esos criterios hay que incluir también cuestiones sociales y medioambientales relacionadas con la imagen de la empresa y con la satisfacción de su personal. Este punto de vista viene sustentado por el hecho de que TVX Hellas, operador de mercado, al pagar compensaciones, reconocía por igual preocupaciones laborales y medioambientales. Afirman también las autoridades griegas y el beneficiario que, de no haberse procedido a la venta de las minas, el Estado griego habría tenido que asumir un coste medioambiental del orden de los 15,7 millones de euros. Y añaden que el precio pagado por Ellinikos Xrysos se justificaba desde el punto de vista de la economía de mercado porque era el mismo que pedía la empresa privada TVX Hellas. Según las autoridades griegas y el beneficiario, de haber podido, TVX Hellas habría pedido un precio más alto. Y añaden también que el precio pagado por Ellinikos Xrysos era igual al valor contable de los activos que figuran en los estados financieros de TVX Hellas. Por último, señalan que el precio pagado por la compraventa de 2003 representaba el valor real de las minas, es decir, el valor de la mina de Stratoni dado que esta era la única en activo. Por lo que a Skouriés se refiere, las autoridades griegas y el beneficiario declaran que jamás se ha llevado a cabo ninguna actividad minera en esa mina ni se ha realizado en ella ninguna inversión aparte de la prospección que efectuó en ella TVX Hellas antes de la compraventa de 2003. También afirman las autoridades griegas y el beneficiario que, para levantar unas instalaciones mineras en Skouriés, es necesario realizar una inversión de envergadura. Concluyen por todo ello que la compraventa de 2003 no confirió a Ellinikos Xrysos ventaja alguna.
(25)
En cuanto al informe Behre Dolbear, ni Grecia ni el beneficiario dudan de la credibilidad de Behre Dolbear. Sin embargo, ambos esgrimen objeciones al informe por entender que su objetivo es atraer la atención de los inversores y porque además su referencia temporal (junio de 2004) no coincide con la de la compraventa (diciembre de 2003). Alegan asimismo las autoridades griegas y el beneficiario que el valor de las minas calculado por Behre Dolbear se refiere tanto a los activos, como a los correspondientes permisos de minería mientras que Ellinikos Xrysos únicamente adquirió los activos y no los permisos, que debían ser concedidos posteriormente por el Estado griego. Además, sostienen las autoridades griegas y el beneficiario que el objeto del informe no son los activos vendidos, sino el valor de Ellinikos Xrysos como empresa en activo y que, por lo tanto, dicho valor no es indicativo del valor de los bienes vendidos por el Estado griego en diciembre de 2003. Por último, las autoridades griegas y el beneficiario afirman que en el cuadro 5.3 de la página 37 del informe, Behre Dolbear estima que el valor neto actual de las minas de Casandra a nivel de casi-producción era negativo (2,59 millones de dólares US) y que, por lo tanto, el precio realmente pagado (11 millones de euros) se situaba por encima del valor de mercado de las minas.
(26)
Si de todos modos se tuviera en cuenta el informe Behre Dolbear, Grecia sostiene que, de los tres métodos que se emplean en el mismo, únicamente cabría aceptar el de los ingresos porque es un método básico de evaluación que se utiliza a nivel internacional, pero en todo caso únicamente en lo que se refiere a la fecha de aprobación y siempre que se concedieran los correspondientes permisos de minería y se realizaran importantes inversiones.
(27)
Las autoridades griegas y el beneficiario admiten que el Estado griego vendió los activos directamente a Ellinikos Xrysos sin convocar licitación alguna ni haber realizado ninguna evaluación previa ante la premura de tiempo por proteger el empleo y el medio ambiente. Las autoridades griegas y el beneficiario también señalan que TVX Hellas reclamaba al Estado griego una indemnización de 293,5 millones de euros por daños y perjuicios por las inversiones realizadas en las minas (que dejaron de funcionar de resultas de la anulación de los permisos de minería ordenada en 2002) y en medidas de protección del medio ambiente. Sostienen, además, las autoridades griegas y el beneficiario que el contrato de compraventa no incluía ninguna cláusula sobre un número mínimo de puestos de trabajo porque las actividades mineras requieren tanta mano de obra que es imposible cuantificar los puestos de trabajo que haya obligatoriamente que mantener. Afirman, por último, que si la Comisión ordenara la recuperación de las ayudas, la empresa podría solicitar la anulación del contrato y la devolución por parte del Estado griego de los 11 millones de euros a cambio de los activos.
(28)
Además, las autoridades griegas subrayan que se podría haber tenido en cuenta el valor que se determinó en la licitación de 1995 y considerar que el valor del suelo se había mantenido inalterado. En su opinión, se puede aceptar el método empleado en el informe Behre Dolbear (el método de los ingresos), pero únicamente sobre la base de la fecha del informe (30 de junio de 2004) y siempre que se concedan los permisos de minería y se lleve a cabo una importante inversión. Por último, las autoridades griegas aceptan que en el momento de la compraventa la mina de Stratoni disponía de permisos de minería y, por lo tanto, era operativa y respetaba los términos de la cláusula del informe Behre Dolbear en la que se hace mención a una «instalación casi productiva».
(29)
Por lo que se refiere a la exención fiscal y al descuento en los honorarios de los abogados, el beneficiario considera que no procedía en este caso el cobro del preceptivo impuesto de transmisión de las minas. Además, según el Estado griego, el valor de las minas era negativo y, por lo tanto, era imprescindible un incentivo que atrajera a potenciales compradores. Además, Grecia sostiene que el artículo 173 del Código Minero griego establece un impuesto del orden del 5 %, pero únicamente en transmisiones por causa onerosa, lo que, según Grecia, se refiere a transmisiones ocasionadas por hechos desafortunados tales como el fallecimiento del propietario y, por lo tanto, considera que dicho artículo 173 no es de aplicación en el presente caso. Arguye asimismo el beneficiario que, habida cuenta de la cláusula de anulación que contiene, el contrato de compraventa todavía no es definitivo y que, por lo tanto, habría sido prematuro imponer cualquier tipo de fiscalidad. Añade, por último, el beneficiario que en el descuento aplicado a los honorarios de los abogados no mediaron fondos estatales pues los abogados son profesionales privados y los impuestos y tasas que gravan sus honorarios fueron debidamente pagados.
(30)
Grecia reconoce que por toda compraventa de suelo hay que pagar efectivamente un impuesto de transmisiones comprendido entre el 7 % y el 9 % independientemente del hecho de que se trate de la compraventa de los activos de una empresa o de la propiedad de individuos privados.
(31)
Por último, tanto las autoridades griegas, como el beneficiario sostienen que, incluso si la compraventa de 2003 hubiera constituido una ayuda estatal en favor de Ellinikos Xrysos, esta empresa habría podido perfectamente beneficiarse de una ayuda de conformidad con las Directrices sobre ayudas regionales de 1998 y con las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión de 2002, ambas vigentes en el momento de la compraventa, por estar ubicada en una región que cae dentro del ámbito de aplicación del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. El beneficiario mantiene también que habría podido beneficiarse de una ayuda en virtud del Reglamento general de Exención por Categorías, en virtud de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente de 2008 y en virtud del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE dado que la inversión en cuestión estaba relacionada con un sector y una región de vital importancia para el país. Por lo que se refiere a la exención fiscal, el beneficiario puntualiza que el impuesto de transmisiones ascendía a 38 000 euros y que, por lo tanto, al ser inferior al umbral de mínimis de las ayudas estatales (100 000 euros por un período de tres años) (13), no entrañaba beneficio alguno para Ellinikos Xrysos.
III b) OBSERVACIONES DE OTROS INTERESADOS
(32)
La Comisión también ha recibido las observaciones del Observatorio de la Minería griego (en lo sucesivo «el Observatorio») acerca de la Decisión de iniciar el procedimiento de investigación formal (14) (véanse considerandos 32-34). El Observatorio sostiene que los activos de las minas de Casandra incluyen un elevado número de bienes inmuebles que incrementan el valor total de las minas y que, sin embargo, no fueron tenidos en cuenta por el informe Behre Dolbear. Rechaza, además, el Observatorio que para la compraventa de las minas se invocaran razones relacionadas con el desempleo sin respetar los procedimientos legales y sostiene que el contrato de compraventa no impone a Ellinikos Xrysos ninguna obligación de contratar un número concreto o mínimo de trabajadores.
(33)
El Observatorio rechaza, asimismo, que en la compraventa de las minas también se invocaran razones medioambientales sin respetar los procedimientos legales y sostiene que el artículo 1 del contrato de compraventa de 2003 exime a Ellinikos Xrysos de toda responsabilidad por daños infligidos al medio ambiente que se hubieran producido o cuya causa se hubiera manifestado antes de la publicación de la ley por la que se ratificaba el contrato de compraventa. Por último, el Observatorio alega que los activos de las minas también incluían reservas de mineral aurífero de considerable valor, estimadas en 80 millones de euros, de las que no se hacía mención en el contrato de compraventa celebrado con Ellinikos Xrysos.
(34)
En su respuesta a las observaciones del Observatorio, Grecia reitera el punto de vista según el cual Ellinikos Xrysos no recibió ninguna ayuda de Estado. Concretamente, Grecia aduce que el Estado griego no era ni el propietario ni el vendedor de las minas, sino simplemente un intermediario en una transacción entre dos partes privadas. En opinión de las autoridades griegas, las afirmaciones del Observatorio son vagas, inexactas y contradictorias. Por último, las autoridades griegas sostienen que el Observatorio no persigue sino la devolución de las minas de Casandra al Estado porque su objetivo último es la protección del medio ambiente.
(35)
La Comisión también recibió observaciones de las organizaciones sindicales de las minas de Casandra (15), en las que estas expresaban sus sospechas de que las medidas constituían efectivamente una ayuda de Estado ilegal y en las que también hacían mención a la contribución de las minas a la economía y al empleo.
4) EVALUACIÓN DE LA AYUDA
(36)
Sobre la base de cuanto se ha expuesto y de los argumentos de Grecia y de las demás terceras partes, la Comisión pasa a evaluar las medidas en cuestión en la siguiente sección. En primer lugar, la Comisión examina si existen o no elementos de ayuda Estatal en las medidas objeto de la investigación (punto IV a)). En segundo lugar, de detectarse elementos de ayuda Estatal, la Comisión evaluará su compatibilidad con el mercado interior (punto IV b)).
IV a) EXISTENCIA DE AYUDA EN EL SENTIDO DEL ARTÍCULO 107, APARTADO 1, DEL TFUE
(37)
Para determinar si una medida constituye una ayuda de Estado, la Comisión debe verificar si la medida en cuestión reúne las condiciones del artículo 107, apartado 1, del TFUE, que establece lo siguiente: «Salvo que los Tratados dispongan otra cosa, serán incompatibles con el mercado interior, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones».
(38)
A la luz de esta disposición, la Comisión examinará si las medidas objeto de contestación en favor de Ellinikos Xrysos constituyen una ayuda de Estado.
MEDIDA No 1: PRECIO DE VENTA POR DEBAJO DEL VALOR DE MERCADO
a. Ventaja
(39)
Cuando el Estado vende un bien a un precio por debajo del valor de mercado, ello confiere una ventaja al comprador, que recibe un bien a un precio subvencionado, y puede constituir una ayuda de Estado. Por el contrario, un bien se vende a precio de mercado y, por lo tanto, sin que medie ayuda Estatal alguna cuando su precio viene determinado por un evaluador independiente y equivale al precio de venta o cuando la compraventa se efectúa mediante licitación abierta, transparente, competitiva e incondicional y se selecciona la oferta más alta (16).
(40)
En el caso presente, las minas de Casandra se vendieron sin que mediara licitación alguna ni se realizara evaluación de ningún tipo. Para evitar conceder una ayuda de Estado, el Estado tiene que actuar como propietario privado prudente que intenta optimizar sus beneficios, es decir, como «vendedor en una economía de mercado» que busca obtener los mejores resultados financieros de una venta. En el caso presente, la Comisión ha procedido a examinar si el Estado griego actuó como vendedor en una economía de mercado.
(41)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que las cuestiones sociales y medioambientales también son criterios de economía de mercado porque están relacionadas con la imagen de la empresa o con la satisfacción de sus trabajadores. Su argumentación se basa en el hecho de que TVX Hellas, operador de mercado, también tuvo en cuenta las cuestiones laborales y medioambientales pues pagó compensaciones a sus empleados e indemnizaciones por su responsabilidad medioambiental previa a la compraventa de 2003. Siguiendo con el mismo razonamiento, las autoridades griegas y el beneficiario afirman que un vendedor en una economía de mercado aceptaría reducir precios para hacer frente a problemas sociales y medioambientales.
(42)
La Comisión no acepta esa argumentación. Las cuestiones sociales y medioambientales son, por naturaleza, asuntos de interés general competencia de las autoridades públicas. Un vendedor en una economía de mercado podría tener en cuenta en cierta medida el desempleo y las cuestiones medioambientales para proteger o mejorar su imagen empresarial de agente con conciencia social o medioambiental, pero no hasta el punto de poner en peligro sus intereses económicos. En cualquier caso, en el contexto de una venta, un vendedor prudente en una economía de mercado evaluaría y cuantificaría los eventuales costes o gastos que se derivarían de tener en cuenta esas cuestiones para decidir cómo repercutirlos en un precio aceptable. En el caso presente, la Comisión observa que el contrato no incluye ninguna cláusula financiera y que Grecia no ha demostrado que en el momento de la compraventa hubiera realizado ninguna evaluación de esos costes económicos.
(43)
Las autoridades griegas y el beneficiario también sostienen que las minas tenían un valor de mercado negativo, como se demuestra por el hecho de que Kinross, propietaria de TVX Hellas y operador de mercado, reconociera implícitamente el valor negativo de las minas al capitalizar las importantes pérdidas que había sufrido con su inversión.
(44)
La Comisión no acepta esa argumentación. La Comisión observa ciertamente que TVX Hellas interrumpió sus actividades empresariales en las minas de Casandra a raíz de la orden de anulación de los permisos de minería dictada por el Consejo de Estado. Sin embargo, aunque efectivamente el permiso de minería de Olympiada fue anulado, el de Stratoni seguía vigente en el momento en que esta mina fue vendida al Estado griego por TVX Hellas (véase considerando 13). Por lo tanto, la Comisión considera que la decisión de TVX Hellas de vender las tres minas de Casandra estaba relacionada con el fracaso de su importante inversión en la de Olympiada. La actuación de TVX Hellas estaba pues relacionada con el valor de la inversión realizada en la mina de Olympiada y no con el valor de la mina de Stratoni.
(45)
Las autoridades griegas y el beneficiario admiten que Grecia vendió los bienes directamente a Ellinikos Xrysos sin que mediaran licitación o evaluación previa alguna ante la premura de tiempo por proteger el empleo y el medio ambiente. Por lo que al medio ambiente se refiere, las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que, de no haberse vendido las minas, se habría generado un coste medioambiental para el Estado griego del orden de 15,7 millones de euros. En cuanto al empleo, las autoridades griegas y el beneficiario admiten que el contrato de compraventa no incluía ninguna cláusula sobre un número mínimo de puestos de trabajo, pero defienden que no se puede cuantificar la obligación de mantener puestos de trabajo y que la minería requiere un número de trabajadores muy elevado.
(46)
La Comisión señala que no se evaluó el valor de los bienes vendidos antes de la compraventa y que esta se realizó efectivamente mediante un procedimiento abierto, pero en contacto directo con el comprador. En cuanto a los costes medioambientales que supuestamente iba a tener que soportar Grecia, la Comisión señala que ni en el contrato ni en ningún otro documento de esa época no hay rastro alguno de dichos costes. La Comisión también observa que no se le impuso al comprador ninguna obligación medioambiental suplementaria aparte de las establecidas en la legislación vigente. La Comisión también observa que si un vendedor privado tuviera que tener en cuenta los costes medioambientales en la determinación del precio de venta, evaluaría y cuantificaría con suma atención dichos costes antes de fijar el precio de venta. Grecia no ha demostrado que en el momento de la compraventa hubiera hecho esa evaluación o cuantificación ni que hubiera tenido en cuenta de otro modo esos costes medioambientales.
(47)
La Comisión también señala que el contrato de compraventa de 2003 no incluía ninguna cláusula por la que se requiriera al comprador que mantuviera o creara un número mínimo de empleos. Por lo tanto, la Comisión no acepta la argumentación de que el comprador tuviera que soportar la obligación de mantener más empleos de los económicamente necesarios dado que el contrato de compraventa no contenía ninguna obligación de mantener un número concreto de empleos. Así pues, la Comisión considera que desde la perspectiva de un vendedor privado no hay argumentación relacionada con el número de empleos o con la protección del medio ambiente que pueda explicar una venta por un precio inferior al valor de mercado de las minas.
(48)
De modo que sobre la base de los considerandos 46 y 47 la Comisión no puede aceptar la argumentación de Grecia y del beneficiario expuesta en el considerando 45.
(49)
Sobre la cuestión del empleo y de la protección medioambiental (véase considerando 45), el Observatorio rechaza las motivaciones relacionadas con el desempleo para la compraventa de las minas sin que se respetaran además los procedimientos legales y sostiene que el contrato de compraventa no incluía ninguna obligación por la que Ellinikos Xrysos tuviera que contratar a un número concreto o mínimo de trabajadores. También sostiene el Observatorio que Ellinikos Xrysos se benefició de una ventaja porque el artículo 1 del contrato de compraventa de 2003 exime a Ellinikos Xrysos de cualquier responsabilidad por los daños infligidos al medio ambiente que se hubieran producido o cuya causa se hubiera manifestado antes de la publicación de la ley por la que se ratificaba el contrato de compraventa.
(50)
Por lo que se refiere al segundo argumento del Observatorio, la Comisión corrobora que el contrato de compraventa de 2003 exime efectivamente a Ellinikos Xrysos de cualquier responsabilidad por los daños infligidos al medio ambiente que se hubieran producido o cuya causa se hubiera manifestado antes de la publicación de la ley por la que se ratificaba el contrato de compraventa. La Comisión considera que esa disposición del contrato no confiere a Ellinikos Xrysos ventaja alguna diferenciada del precio de venta. En los contratos privados son relativamente frecuentes las cláusulas que reparten anteriores obligaciones económicas entre el vendedor y el comprador. Al final, las partes contratantes tienen en cuenta este tipo de cláusulas en la determinación del precio de venta. Por lo tanto, la pregunta a la que hay que responder en el caso presente es si, habida cuenta de las condiciones en las que tuvo lugar, la compraventa reflejaba el valor de mercado de las minas.
(51)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que la compraventa de 2003 no confirió ventaja alguna a Ellinikos Xrysos porque el precio que pagó Ellinikos Xrysos era igual al valor contable de los activos que figuran en los estados financieros de TVX Hellas, propietaria de las minas de Casandra antes que el Estado griego.
(52)
La Comisión no acepta esa argumentación. La Comisión considera que para calcular el valor de los bienes no se puede tomar en consideración el valor contable de TVX Hellas porque este se desprende de su amortización en los estados financieros de la empresa (17) por razones fiscales y equivale al valor contable de los bienes. De acuerdo con la jurisprudencia reiterada (18), el valor contable no siempre coincide con el valor de mercado cuando el objetivo es evaluar bienes a efectos de determinar su precio de venta. Además, la transmisión de los bienes en cuestión se realizó de modo autónomo y la amortización efectuada por el anterior propietario únicamente afectó a sus estados financieros y a su imposición fiscal.
(53)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que el precio pagado por Ellinikos Xrysos se justifica con criterios de economía de mercado porque era igual al precio pedido por la empresa privada TVX Hellas. De haber podido, esta última empresa habría pedido un precio más elevado.
(54)
La Comisión no acepta esa argumentación. La Comisión señala que el precio pagado por el Estado griego a TVX Hellas era el resultado de la compensación de las pretensiones mutuas. La Comisión también señala que las pretensiones de TVX Hellas frente al Estado griego ascendían a 293,5 millones de euros (véase considerando 15). Siguiendo el mismo razonamiento, si las pretensiones de ambas partes hubieran sido diferentes, el resultado final de la compensación habría sido distinto incluso si hubiera estado ligado a la compraventa de los mismos bienes. Por consiguiente, la Comisión considera que la compensación de las pretensiones no era representativa del valor de los bienes vendidos.
(55)
Al mismo tiempo, la Comisión observa que las pretensiones consistían en indemnizaciones exigidas por ambas partes. Concretamente, las pretensiones del Estado griego tenían que ver con el daño medioambiental supuestamente causado por TVX Hellas y las de TVX Hellas con los gastos medioambientales y con las pérdidas supuestamente sufridas por la empresa a raíz de la anulación de los permisos de minería en 2002. La Comisión también señala que en el momento de la compensación anteriormente mencionada no se realizó ninguna evaluación del valor de los bienes. Por lo tanto, el precio de 11 millones de euros por la venta de las minas de Casandra al Estado griego obedecía a las supuestas responsabilidades de ambas partes y no al valor de los bienes.
(56)
Por último, la Comisión señala que la decisión de TVX Hellas de vender las minas de Casandra estaba relacionada con el fracaso de las importantes inversiones por ella realizadas en Olympiada y, por lo tanto, con el valor de la inversión efectuada en Olympiada y no con el valor de la mina de Stratoni. Ellinikos Xrysos no llevó a cabo tales inversiones y, por lo tanto, no se vio afectada por el fracaso de ninguna inversión. Así pues, la Comisión considera que el precio de 11 millones de euros por la venta de las minas de Casandra al Estado griego únicamente refleja la relación comercial entre TVX Hellas y el Estado griego, así como la situación concreta de TVX Hellas en el momento de la compraventa. Luego dicho precio no podía ser representativo de un acuerdo comercial distinto como el que mediaba entre el Estado griego y Ellinikos Xrysos.
(57)
A la luz de cuanto antecede (véanse considerandos 54-56), la Comisión concluye que no había ninguna relación entre la compensación de las pretensiones mutuas del Estado griego y de TVX Hellas y el valor de los bienes.
(58)
Teniendo en cuenta cuanto se ha expuesto y con el fin de determinar si el precio de venta reflejaba el valor de mercado de los bienes, la Comisión separa dichos bienes en tres categorías: a) minas, b) suelo y c) reservas mineras. Para el cálculo del valor de mercado de los bienes, la Comisión se basa en el informe Behre Dolbear (véase considerando 19). Por lo que al suelo se refiere, la Comisión ha verificado el valor a que se refiere dicho informe utilizando el precio pagado por el suelo en 1995 en una licitación anterior (véase considerando 11).
(59)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que no se puede hacer caso del informe Behre Dolbear porque tiene este por único objeto atraer la atención de los inversores. La Comisión no acepta esta argumentación por entender que atraer la atención de los inversores es objetivo legítimo y principal de cualquier informe de valoración que se realice por parte de operadores de economía de mercado que busquen capital en los mercados financieros. Es imprescindible que se compruebe la validez de cualquier valoración, pero el mero hecho de que un informe de valoración pretenda atraer inversores no es suficiente para desacreditarlo.
(60)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que tampoco se puede hacer caso del informe porque su referencia temporal (junio de 2004) es distinta de la de la venta (diciembre de 2003).
(61)
La Comisión no acepta esa argumentación. La Comisión señala que la fecha del informe Behre Dolbear es efectivamente la del 30 de junio de 2004, pero que su contenido puede considerarse contemporáneo de la compraventa efectuada en diciembre de 2003 porque se basa en la fluctuación de los precios del metal durante el período 1993-2003.
(62)
El Estado griego y Ellinikos Xrysos sostienen que el informe no hace referencia a los bienes vendidos, sino al valor de Ellinikos Xrysos como empresa en activo y que, por lo tanto, no es indicativo del valor de los bienes vendidos por el Estado griego en diciembre de 2003. La Comisión no acepta esta argumentación porque, para calcular el valor total de la empresa, el informe hace una detallada evaluación del valor de cada uno de los bienes vendidos.
a.a Cálculo del valor de las minas
a.a.1. Argumentos relacionados con el valor de las minas
(63)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que en el momento de la compraventa se había depreciado el valor de mercado de las minas de Casandra siendo este incluso negativo debido a la prolongada interrupción de las actividades y a la anulación de los permisos de minería. También afirman que el precio pagado en la compraventa de 2003 reflejaba el valor de la mina de Stratoni dado que era esta la única en activo. Concretamente, Grecia acepta que en el momento de la compraventa Stratoni disponía de permisos de minería válidos y, por lo tanto, estaba en activo y respetaba la cláusula de «instalación casi productiva» del informe Behre Dolbear.
(64)
La Comisión observa que las decisiones de anulación de 2002 únicamente afectaron al valor de la mina de Olympiada porque en el momento de la compraventa la de Stratoni disponía de permisos de minería válidos y, por lo tanto, tenía algún valor. Al mismo tiempo, TVX Hellas interrumpió sus actividades al fracasar las inversiones que había llevado a cabo en la extracción de oro debido a la anulación de los permisos de la mina de Olympiada. El comportamiento de TVX Hellas solamente estaba pues relacionado con el valor de la inversión realizada en la mina de Olympiada y no con el de la mina de Stratoni.
(65)
En cuanto a la mina de Skouriés, las autoridades griegas y el beneficiario afirman que en dicha mina nunca se ha llevado a cabo ninguna actividad minera ni ninguna inversión aparte de la relacionada con la prospección realizada por TVX Hellas antes de la compraventa de 2003; afirman asimismo que dicha mina requiere una elevada inversión para poder construir las necesarias infraestructuras mineras.
(66)
La Comisión observa que Skouriés no disponía de permisos de minería ni de las necesarias infraestructuras mineras. Sin embargo, las autoridades griegas y el beneficiario no han aportado datos ni argumentos convincentes que demuestren que la mina de Skouriés no disponía de las preceptivas autorizaciones administrativas o que fuera económicamente inviable explotarla. Además, según el informe Behre Dolbear, el capital necesario para la explotación y construcción de la mina de Skouriés ascendía en 2004 a 268 millones de dólares US, es decir, 220 millones de euros. En su informe, Behre Dolbear afirma estar convencida de que ese capital es «razonable». Por consiguiente, la Comisión considera que no hubo ningún obstáculo económico o administrativo para la concesión de permisos de minería o para la construcción de infraestructuras mineras o para la realización de actividades mineras en Skouriés.
(67)
Sobre la base de cuanto antecede (véanse considerandos 63-66), la Comisión considera que, debido a las órdenes de anulación de 2002, realmente peligraba el valor de mercado de Olympiada en el momento de la compraventa, pero no así el valor de mercado de Stratoni ni el de Skouriés. Por lo tanto, en el momento de la compraventa sí era posible calcular el valor de mercado de las minas de Casandra.
a.a.2. Cálculo del valor de las minas
(68)
Para calcular el valor de las minas de Casandra, la Comisión ha examinado los siguientes aspectos de cada una de las tres minas de Casandra (Stratoni, Olympiada y Skouriés): a) el valor de la mina, que debe basarse en los factores económicos vigentes en el momento de la compraventa y b) las posibilidades de funcionamiento que puedan confirmar el valor de cada una de las minas. Sobre la base de ambos aspectos, la Comisión ha llegado a la conclusión de que efectivamente Stratoni y Skouriés tenían un cierto valor que se habría podido acabar confirmando, pero que en el momento de la compraventa de 2003 resultaba difícil determinar el valor de la mina de Olympiada.
(69)
Para calcular el valor de mercado justo de las minas de Casandra, la Comisión recurre pues al informe Behre Dolbear, que utiliza tres métodos: a) el de los ingresos (19) b) el de las transacciones conexas (compraventas comparables) y c) el de la capitalización bursátil (20). Los valores que se obtienen aplicando esos tres métodos son los siguientes: a) 130,3-402,5 millones de dólares US ó 107,2-331,1 millones euros, b) 504,7 millones de dólares US ó 415,2 millones de euros y c) 614,9 millones de dólares US ó 505,9 millones de euros. La horquilla que se observa en los resultados obtenidos con el análisis de los ingresos obedece a las diferentes estimaciones de precios utilizadas (véase considerando 72). De los tres métodos la Comisión ha optado por seguir el de los ingresos. En el cuadro se exponen las razones de esa opción.
Cuadro
Razones de la utilización del método de los ingresos
Ingresos
Transacciones Conexas
Capitalización Bursátil
El método de los ingresos permite desglosar el valor de cada una de las instalaciones mineras sobre la base de los precios del metal conocidos en el momento de la compraventa. Con el cálculo del valor de un bien en una transacción únicamente se pueden tener en cuenta factores vigentes en el momento de la transacción.
La base para el cálculo del valor de las transacciones conexas es discutible porque dos minas distintas no pueden ser idénticas. Según Behre Dolbear, el método de las transacciones conexas resulta controvertido porque varían, incluso dentro de una misma mina, características tales como la mineralogía, las condiciones de extracción, la metalurgia, el impacto ambiental, las condiciones sociales, la calidad del mineral, etc.
El informe Behre Dolbear también incluye un comentario sobre el método de la capitalización bursátil de American Appraisal Associates, según el cual se recomienda la capitalización bursátil como método de valorización secundario o como método empírico adecuado para verificar valoraciones realizadas con métodos básicos.
El método de los ingresos es un método de valoración básico y, por lo tanto, mucho más fiable. Además, en el caso presente, con el método de la capitalización bursátil únicamente se verifica el valor resultante de las capitalizaciones bursátiles que tuvieron lugar durante la primera parte de 2004, que no se puede aceptar porque esa información es posterior a la compraventa. Por lo tanto, no se puede emplear el método de la capitalización bursátil ni siquiera como método de valoración secundario.
Behre Dolbear parece conceder mayor credibilidad al valor derivado del análisis de los ingresos al afirmar que «a lo largo de los años Behre Dolbear ha dado mayor credibilidad al valor resultante del análisis de los ingresos» (resumen de los valores en la página 43 del informe Behre Dolbear).
(70)
Grecia acepta que, de utilizarse el informe Behre Dolbear, únicamente se haga uso del método de los ingresos por ser este un método de valoración básico que se emplea a nivel internacional, pero únicamente por lo que se refiere a la fecha de la valoración (30 de junio de 2004) y siempre que se concedan los permisos de minería y se lleve a cabo una importante inversión.
(71)
Sobre la base pues del método de los ingresos la Comisión calcula el valor de las minas en el momento de la compraventa de 2003 del siguiente modo (véanse considerandos 72-79):
(72)
Según el método de los ingresos, el valor de mercado justo de las minas de Casandra es de casi producción (21) tal como se desprende de las actividades de las minas, con costes claramente definidos y reservas conocidas y probables (22). El informe plantea tres hipótesis diferentes para determinar el valor de las minas en función de los precios vigentes durante los siguientes períodos: a) media de 1993-2003, b) únicamente primer semestre de 2004 y c) media de 1993-2003 más primer semestre de 2004 (dividido por 2). La Comisión considera que la única hipótesis que puede tener en cuenta es la de la media de 1993-2003 porque se basa en precios y costes conocidos en el momento de la compraventa, que tuvo lugar en diciembre de 2003. Además, los precios históricos del período 1993-2003 utilizados por Behre Dolbear no muestran ninguna tendencia concreta a lo largo de dicho período, es decir, que fluctúan a lo largo de los años, razón por la cual considera la Comisión que la media del período 1993-2003 es la que mejor refleja la evolución de los precios en el mercado de los metales. Además, los precios del primer semestre de 2004 no son representativos del valor de las minas porque no reproducen sino una mera imagen instantánea y, por lo tanto, no recogen la fluctuación de los precios. Es especialmente importante tener en cuenta la fluctuación para minimizar el efecto de hechos casuales o de cualquier evolución inhabitual y conseguir obtener una imagen fidedigna del valor de las minas.
(73)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que Behre Dolbear considera que el valor neto actual de la casi producción de las minas de Casandra es negativo (-2,59 millones de dólares US [página 37, cuadro 5.3 del informe]) de modo que el precio realmente pagado (11 millones de euros) superaba el valor de mercado de las minas.
(74)
La Comisión señala que el valor neto actual a nivel de casi producción asignado con el método de los ingresos a cada una de las tres instalaciones mineras es el siguiente: a) en el caso de Olympiada, -28,79 millones de dólares US ó -23,7 millones de euros, b) en el de Stratoni, 10,48 millones de dólares US ó 8,6 millones de euros y c) en el de Skouriés, 15,72 millones de dólares US ó 12,9 millones de euros. La suma de esos tres valores da un valor negativo de 2,59 millones de dólares US.
(75)
Sin embargo, la Comisión no acepta esta argumentación de las autoridades griegas y del beneficiario. De los valores aquí expuestos deduce la Comisión que el valor neto actual a nivel de casi producción de la mina de Olympiada en el momento de la compraventa era efectivamente negativo. No obstante, considera también la Comisión que un valor neto actual negativo significa que, en el momento de la venta y con el nivel de precios de los once años anteriores, la explotación de la mina de Olympiada no generaba beneficios. Habida cuenta del precio del oro, cualquier propietario de Olympiada habría optado por no explotar la mina y habría intentado por todos los medios evitar las pérdidas. Por consiguiente, al decidir no explotar la mina, el comprador habría limitado las pérdidas a 5,5 millones de euros, lo que habría supuesto un coste que en virtud del contrato habría debido asumir por motivos medioambientales y de mantenimiento. Sin embargo, no se puede colegir de cuanto antecede que el valor de Olympiada fuera de -5,5 millones de euros porque, en principio, la propiedad de una mina va acompañada de un valor de opción: el propietario puede decidir poner en funcionamiento la mina cuando las condiciones se lo permitan (un precio del oro suficientemente alto) y dejar de explotarla cuando las condiciones le sean desfavorables (un precio del oro insuficientemente alto). Por lo tanto, es posible que Ellinikos Xrysos hubiera optado por rescatar una parte del conjunto de las minas de Casandra, es decir, la mina de Olympiada o bien que esperara poder realizar en el futuro las imprescindibles inversiones para volver a poner en funcionamiento de modo lucrativo dicha mina cuando el precio del oro alcanzara niveles (notablemente) más altos que los registrados durante el período 1993-2003.
(76)
Pero hacer un cálculo fiable del valor de opción es bastante complejo. Y todavía más importante es el hecho de que habría que ajustar ese valor a la (probablemente alta) posibilidad de que, incluso si el precio del oro hubiera sido lo suficientemente alto como para permitir una explotación lucrativa, no se hubiera obtenido el permiso de minería. Como ya se ha expuesto en el considerando 12, se anularon los permisos de minería y procesamiento del oro de la mina de Olympiada por razones medioambientales graves. Por consiguiente, sería más razonable y prudente estimar igual a cero el valor de opción de la mina de Olympiada de modo que el valor neto de Olympiada quedaría en -5,5 millones de euros.
(77)
Por el contrario, la Comisión considera que los valores individuales de Stratoni y de Skouriés ascienden a 21,5 millones de euros, que es la suma de los valores de las dos minas de acuerdo con el informe Behre Dolbear (8,6 millones de euros más 12,9 millones de euros respectivamente [véase considerando 74) porque:
a)
Stratoni disponía de un permiso de minería, de una infraestructura minera estable y de un valor positivo derivado de sus actividades (valor neto actual positivo) y por lo tanto estaba operativa en el momento de la compraventa.
b)
En el caso de Skouriés la Comisión considera que no hubo ningún obstáculo económico o administrativo para la concesión de permisos de minería, para la construcción de infraestructuras mineras ni para la realización de actividades mineras. Skouriés también tenía un valor positivo derivado de sus actividades (valor neto actual positivo).
(78)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que no se puede tener en cuenta el valor de las minas calculado por Behre Dolbear porque dicho valor se refiere a los activos y a los permisos de minería mientras que Ellinikos Xrysos adquirió solamente los activos y los permisos de minería no le iban a ser concedidos sino posteriormente por el Estado griego. La Comisión no acepta esta argumentación porque, tal como se ha demostrado anteriormente, Stratoni disponía de un permiso de minería válido en el momento de la compraventa. Como también se ha demostrado anteriormente, no había ningún obstáculo administrativo para la concesión de un permiso de minería de Skouriés. El coste de solicitar y obtener un permiso de minería para Skouriés se limitaba a los honorarios de los geólogos y demás expertos por elaborar los estudios necesarios y a la fiscalidad relacionada con la garantía que exige el Ministerio competente. Según las observaciones de las autoridades griegas, dichos costes ascendían respectivamente a un pago único de unos 5 000 euros más 600 000 anuales a lo sumo. La Comisión considera poco importantes esos importes en comparación con el coste global de la explotación y construcción de la mina de Skouriés, que ascendió en 2004 a 268 millones de dólares US ó 220 millones de euros (véase considerando 66). Así pues, la Comisión considera que el coste del permiso de minería no suponía un obstáculo para una empresa que hubiera deseado invertir en Skouriés. También señala la Comisión que el informe Behre Dolbear incluye costes «administrativos» en el cálculo del valor neto actual de la mina. Por lo tanto, la Comisión considera que dichos costes (solicitud y obtención del permiso de minería de Skouriés) fueron tenidos en cuenta en el informe Behre Dolbear.
(79)
Habida cuenta de cuanto antecede, el valor de las tres minas se estima en 16 millones de euros (21,5 millones de euros - 5,5 millones de euros).
a.b Cálculo del valor del suelo
(80)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que el suelo adquirido por una compañía minera únicamente se puede destinar a actividades mineras y carece de valor de mercado porque la legislación griega prioriza las actividades mineras en esas zonas. Por lo tanto, la reducción del valor de los títulos mineros debido a la prolongada interrupción de las actividades y a la anulación de los permisos de minería también generó una reducción del valor del suelo.
(81)
Sobre esta cuestión considera la Comisión que el suelo en cuestión es efectivamente uno de los activos de una compañía minera y no simplemente un «bien inmueble» en el sentido amplio del término debido a las especiales características que revisten las actividades mineras (contaminación, alteración del medio ambiente, etc.), que dificultarían la posibilidad de hacer de ese suelo el objeto de una transacción comercial independiente de la de las minas.
(82)
Sin embargo, la Comisión también considera que todo activo de una empresa tiene un valor porque contribuye o puede contribuir al desarrollo de las actividades empresariales y a la obtención de beneficios. Las minas de Casandra constituían en el momento de la compraventa una empresa en activo y, por lo tanto, la Comisión considera que se podría haber hecho uso del suelo para llevar a cabo actividades mineras y que, por ende, dicho suelo tenía un valor. Por consiguiente, la Comisión no acepta la argumentación de las autoridades griegas y de Ellinikos Xrysos.
(83)
El Observatorio afirma por su parte que entre los activos de las minas de Casandra figura también un gran número de bienes inmuebles que incrementan notablemente su valor global, pero que no fueron tomados en consideración en el informe Behre Dolbear.
(84)
De todos modos, la Comisión observa que el informe Behre Dolbear sí toma en consideración el suelo como activo independiente de las minas. Dicho informe estima que el suelo de las minas de Casandra es un activo no mineral y lo valora en 6 millones de euros (23), independientemente del método de los ingresos.
(85)
Ahora bien, Behre Dolbear sostiene en su informe que el valor que asigna al suelo es el que comunicó Ellinikos Xrysos y que la propia consultora no hizo ninguna valoración del suelo. Por lo tanto, compete a la Comisión verificar dicho valor.
(86)
Para ello la Comisión recurre al precio pagado por el suelo en la licitación de 1995 por la venta de las minas de Casandra a TVX Hellas (véase considerando 11). No se trata de un primer cálculo, sino de un segundo efectuado al objeto de examinar la validez del valor que figura en el informe Behre Dolbear (6 millones de euros).
(87)
Las autoridades griegas aceptan que se podría tomar en consideración el valor determinado por la licitación de 1995 y que dicho valor ha permanecido invariable. La Comisión observa que en la venta de las minas de Casandra a TVX Hellas que tuvo lugar en 1995 el precio del suelo fue de 1 200 millones de dracmas. La Comisión confirma el hecho de que no se dispone de precios de referencia ni de un índice de precios del suelo de las minas de Casandra, que constituyen efectivamente un activo de una compañía minera y no un «bien inmueble» en el sentido amplio del término (véase considerando 81). De haber existido unos precios de referencia o un índice de precios, se habría podido calcular el valor de referencia actual. En ausencia de ello, la Comisión considera que el precio de 1995 es la mejor estimación de que se dispone en el caso presente. Por lo tanto, la Comisión considera razonable tomar como punto de partida un valor de mercado justo de 1 200 millones de dracmas o 3,5 millones de euros (a un tipo de cambio de 340,75 dracmas/euro vigente en 2001 cuando Grecia ingresó en la zona del euro).
(88)
Además, con posterioridad a 1995 TVX Hellas adquirió 70 parcelas más durante el período 1997-2000, pero principalmente en 1998 y 1999. La Comisión señala que el valor de adquisición de esas 70 parcelas asciende a 1,1 millones de euros según figura en los estados financieros de TVX Hellas. La Comisión considera que dicho valor de compra refleja las leyes de la economía de mercado puesto que fue fijado por el mercado. Sumando ambos valores (3,5 millones más 1,1 millones) se obtiene un valor de mercado justo del suelo de 4,6 millones de euros.
(89)
Este importe de 4,6 millones de euros representa el valor nominal del suelo en 2003 basado en los precios de 1995 y 1997-2000. La Comisión considera que hay que ajustar dicho valor al índice general de precios griego de la producción industrial durante los períodos 1995-2003 y 1998-2003. Se recurre al índice de precios de la producción industrial porque el suelo en cuestión es un activo de una empresa industrial y el ajuste tiene que ser representativo de la evolución de los precios en el sector industrial. El ajuste según los precios de venta de 1995 y 1997-2000 da pues como resultado 5,9 millones de euros en diciembre de 2003.
(90)
La Comisión señala que dicho valor de 5,9 millones de euros se aproxima mucho al valor de 6 millones de euros dado por Behre Dolbear en su informe de valoración (véase considerando 84). La Comisión considera que esta correspondencia tan estrecha confirma la valoración del suelo hecha por Ellinikos Xrysos y empleada en el informe de Behre Dolbear y, por lo tanto, justifica que se tome la cifra de 6 millones de euros como representativa del valor de mercado justo en diciembre de 2003.
a.c Cálculo del valor de las reservas mineras
(91)
La compraventa de 2003 también incluía una cantidad de reservas mineras con concentrados de oro (24). Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que en 2003 dichas reservas tenían un valor negativo debido al precio relativamente bajo del oro y a los costes conexos relativamente altos.
(92)
Concretamente, las autoridades griegas ofrecen un cálculo del umbral de precios a partir del cual sería rentable comercializar esas reservas. Tomando en cuenta la concentración de oro en el mineral, a saber, 0,7 onzas de oro por tonelada y el precio del oro el 12 de diciembre de 2003, a saber, 407 dólares US por onza, el valor del oro concentrado en las reservas era de 284,9 dólares US por tonelada. Las autoridades griegas también han comunicado los gastos relacionados con la comercialización de dichas reservas: gastos de procesamiento, 245 dólares US por onza y 171,5 dólares US por tonelada, gastos de transporte, 50 dólares US por tonelada, penalización por limpieza medioambiental, 270 dólares US por tonelada y gastos de afino, 5 dólares US por onza y 4,1 dólares US por tonelada. El cómputo de todo ello arroja un precio de venta negativo de -210,7 dólares US por tonelada.
(93)
La Comisión ha comprobado ese cálculo y, por las razones aquí expuestas relacionadas con los costes y los beneficios, considera que el precio de las reservas en el momento de la compraventa no era rentable. La comercialización de las reservas de oro habría podido ser rentable si se hubiera producido o se hubiera pronosticado un cambio en el precio del transporte, pero eso era poco probable. Además, en el informe Behre Dolbear no se recoge el valor de las reservas de mineral de oro. Por consiguiente, la Comisión considera que no es factible calcular el valor de dichas reservas.
(94)
El Observatorio sostiene por su parte que las reservas auríferas tenían un importante valor que ascendía a 80 millones de euros. Sin embargo, la Comisión observa que dicho valor de 80 millones de euros no viene justificado por ningún dato o evidencia aportados por el Observatorio. Por eso y a la luz del razonamiento aquí expuesto que demuestra que es imposible calcular el valor de dichas reservas, la Comisión rechaza la argumentación del Observatorio.
(95)
La Comisión señala que los bienes vendidos en diciembre de 2003 también incluían dos yacimientos de plomo y de zinc. El informe Behre Dolbear incluye una estimación del valor de los concentrados de plomo y de zinc a 30 de junio de 2004 (25). Dicha estimación es distinta del cálculo del valor neto actual de las minas y no forma parte de la valoración realizada en el marco del método de los ingresos. Dicha estimación evalúa el rendimiento neto de una fundición (26) para el propietario de la mina: en primer lugar, se calcula el valor del contenido en metal (plomo, plata y zinc) sobre la base de los precios actuales y de las cantidades disponibles; en segundo lugar, se aplica la «previsión de gastos de la fundición» (coste del procesamiento posterior que el comprador de los minerales cobra al productor) teniendo en cuenta las condiciones específicas para la deducción de ese coste (porcentajes especiales de amortización, gastos de procesamiento y afino y gastos de transporte); por último, se deduce la previsión de gastos de la fundición del valor del contenido en metal anteriormente mencionado (27).
(96)
La Comisión señala que ese es el método estándar para calcular el pago de los metales. Por ese motivo lo utiliza la Comisión para calcular el valor de mercado de los yacimientos de mineral adquiridos por Ellinikos Xrysos en diciembre de 2003 sobre la base de la cantidad de mineral y en función del precio de los metales en diciembre de 2003 (28). Con la aplicación de ese método a las cantidades de mineral, al precio de los metales en diciembre de 2003 y a las condiciones especiales de la previsión de gastos de la fundición de Ellinikos Xrysos, la Comisión concluye que el valor de mercado de los yacimientos de mineral adquiridos por Ellinikos Xrysos en diciembre de 2003 asciende a 3,7 millones de dólares US o 3 millones de euros (al tipo de cambio de 1,2254 USD/EUR en la fecha en que se vendieron las reservas mineras a Ellinikos Xrysos, a saber, el 12 de diciembre de 2003).
(97)
La Comisión señala que, sobre la base de la información facilitada por el beneficiario, los yacimientos de mineral de plomo y de zinc adquiridos en diciembre de 2003 fueron vendidos en diciembre de 2004 (el 1 de diciembre de 2004 y el 31 de diciembre de 2004), es decir, una vez redactado el informe Behre Dolbear. Así pues, la Comisión considera que las condiciones específicas aplicables al método anteriormente mencionado (cálculo del valor de los yacimientos en junio de 2004; véase considerando 95) también se aplican al cálculo del valor de los yacimientos de mineral de diciembre de 2003 dado que entre diciembre de 2003 y junio de 2004 no se produjo ninguna otra venta de mineral que pudiera haber creado nuevas condiciones.
a.d Conclusión sobre la ventaja
(98)
El cálculo mencionado arroja un valor total de las minas de Casandra de 25 millones de euros correspondientes a la suma del valor de las minas (16 millones de euros), del valor del suelo (6 millones de euros) y del valor de las reservas mineras (3 millones de euros).
(99)
Ese valor total es notablemente inferior al valor que figura en el informe Behre Dolbear como valor de mercado justo de los activos de las minas de Casandra (500 millones de dólares US ó 411 millones de euros; véase considerando 19). El valor que figura en el informe Behre Dolbear era mencionado en la Decisión de la Comisión de 10 de diciembre de 2008, por la que se iniciaba una investigación formal, como prueba de que el precio de venta era inferior al valor de mercado de las minas.
(100)
La razón por la que no se acepta el valor que figura en el informe Behre Dolbear (500 millones de dólares US) es que dicho valor se obtiene con dos métodos de valoración que resultan inadecuados para el caso presente (véase cuadro no 1), a saber, el método de las «transacciones conexas» y el de la «capitalización bursátil», además de las razones siguientes: a) la base para el cálculo de la valoración realizada con el método de las transacciones conexas es discutible porque no pueden ser idénticas dos minas distintas: todo yacimiento de mineral, incluso en la misma instalación, difiere en alguna medida de los demás yacimientos; b) la capitalización bursátil se recomienda como método secundario de valoración o como método empírico adecuado para verificar valoraciones realizadas con métodos básicos tales como el de los ingresos; en el caso presente, no se puede usar el método de la capitalización bursátil ni siquiera como método secundario porque con él únicamente se puede verificar el valor obtenido con el método de los ingresos durante el primer semestre de 2004, algo que no es de recibo porque esa información es posterior a la fecha de la compraventa y c) Behre Dolbear concede más credibilidad al valor que se obtiene con el método de los ingresos.
(101)
El valor total que obtiene la Comisión (25 millones de euros) también es muy inferior a la horquilla de precios que se obtiene con el método de los ingresos (107,2 millones de euros - 331,1 millones; véase considerando 69). La razón de ello radica en el hecho de que la banda superior de dicha horquilla incluye lo siguiente: a) valores de bienes que no fueron objeto de la compraventa de diciembre de 2003, a saber, títulos de crédito, flujos de caja y reservas mineras (los valores de junio de 2004 difieren de los de diciembre de 2003; véase el cálculo en los considerandos 91-97) y b) recursos mineros calificados en el informe Behre Dolbear de teóricos y discutibles (29) (yacimientos explotables o potencial de prospección). En el cálculo mediante el método de los ingresos no se incluyen los recursos mineros en los flujos de caja para determinar el valor neto actual (véase considerando 72), que se desprende únicamente de los recursos conocidos y probables, excluidos por lo tanto todos los demás. Además, la horquilla de precios incluye también diferentes valores de la mina de Olympiada en función de tres diferentes hipótesis de precios. Pero la Comisión no acepta esos valores (véanse considerandos 72-76). Además, la mencionada horquilla de precios obedece a las diferentes hipótesis de precios, de las que la Comisión solamente acepta una (considerando 72).
(102)
La Comisión concluye que el valor de mercado de los activos de las minas de Casandra ascendía a 25 millones de euros en el momento de su venta a Ellinikos Xrysos.
(103)
La Comisión considera que el valor de la ventaja de la que se beneficia Ellinikos Xrysos asciende a 14 millones de euros siendo esta la diferencia entre el valor de mercado justo total de los activos de las minas de Casandra (25 millones de euros) y el precio pagado en el momento de la compraventa (11 millones de euros).
(104)
Tras estudiar los argumentos presentados por las autoridades griegas y por el beneficiario y habida cuenta del cálculo del valor de mercado de los activos vendidos y de la comparación de dicho valor de mercado con el precio realmente pagado por Ellinikos Xrysos, la Comisión concluye que se cumple el criterio de la «ventaja».
b. Fondos estatales
(105)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que el Estado griego simplemente actuó como intermediario en la compraventa de 2003 y nunca ostentó la propiedad de las minas. También alegan que el Estado griego nunca recibió dinero alguno por la compraventa de 2003 porque los 11 millones de euros fueron pagados directamente a TVX Hellas. Por último, las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que la transacción de 1995 tuvo lugar entre TVX Hellas y el anterior propietario, una empresa privada que estaba en proceso de liquidación.
(106)
La Comisión señala que el Estado griego fue parte activa en ambas transacciones, que se realizaron mediante dos contratos diferentes. En el segundo contrato, el Estado griego no solo asumía las obligaciones de un vendedor, sino que además tenía derecho a cobrar los ingresos de la venta. Dichos ingresos fueron pagados directamente a TVX Hellas con el fin de cumplir las obligaciones del Estado griego, lo que demuestra una vez más el papel que tuvo el Estado griego como vendedor y no como mero intermediario. La Comisión considera que en el caso presente es irrelevante para la cuestión de los fondos estatales el argumento de que la compraventa de 1995 tuviera lugar entre TVX Hellas y una empresa privada porque ese criterio únicamente se tiene en cuenta en referencia a la compraventa de 2003.
(107)
Así pues, la Comisión no acepta la argumentación de las autoridades griegas y del beneficiario y considera que se cumple el criterio de los «fondos estatales».
c. Carácter selectivo de la medida
(108)
Las minas de Casandra fueron vendidas a Ellinikos Xrysos, que se benefició por consiguiente de forma selectiva de la diferencia entre el precio de venta y el valor de mercado de los bienes objeto de la compraventa. Por lo tanto, la Comisión concluye que la medida tiene carácter selectivo porque favorece únicamente a una determinada empresa.
(109)
Ni las autoridades griegas ni el beneficiario han rebatido este extremo.
d. Falseamiento de la competencia y repercusiones en los intercambios comerciales entre los Estados miembros
(110)
Ellinikos Xrysos es una empresa activa en un sector cuyos productos son objeto de amplias relaciones comerciales entre los Estados miembros. Zinc, cobre, plomo, oro y plata se extraen en once Estados miembros además de Grecia, a saber, Bulgaria, Eslovaquia, España, Finlandia, Irlanda, Italia, Polonia, Portugal, Rumanía, Suecia y Reino Unido (30). En todos los Estados miembros se compra y se vende zinc, cobre, plomo, oro y plata (31). Además, las ayudas en cuestión otorgaban a Ellinikos Xrysos una ventaja sobre sus competidores (véanse considerandos 39-104). Cuando una ayuda de Estado refuerza la posición de una determinada empresa frente a otra que compite con ella en el mercado intracomunitario, hay que considerar que dicha ayuda afecta a esa segunda empresa. De modo que se cumple el criterio del falseamiento de la competencia y de las repercusiones en los intercambios comerciales entre los Estados miembros.
(111)
Ni las autoridades griegas ni el beneficiario han rebatido este punto.
e. Conclusión sobre la existencia de una ayuda en la medida no 1
(112)
A la luz de cuanto antecede concluye la Comisión que la compraventa de 2003 de las minas de Casandra a Ellinikos Xrysos constituye una ayuda de Estado en favor de Ellinikos Xrysos en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE. El importe de la ayuda es de 14 millones de euros, que equivale a la diferencia entre el precio pagado en la compraventa de 2003, a saber, 11 millones de euros y el valor de mercado de los activos en el momento de la compraventa, a saber, 25 millones de euros.
MEDIDA No 2: EXENCIÓN FISCAL Y DESCUENTO EN LOS HONORARIOS DE LOS ABOGADOS
a) Fondos estatales
(113)
Según las autoridades griegas y el beneficiario, en el descuento de los honorarios de los abogados no mediaron fondos estatales pues los abogados son profesionales privados y no funcionarios públicos y los impuestos y tasas que gravan sus honorarios fueron debidamente pagados. Además, según las autoridades griegas, los honorarios de los abogados no fueron pagados por el Estado. Por otro lado, el descuento de los honorarios de los abogados viene estipulado en el artículo 5 del contrato de compraventa, que establece que los impuestos por actos jurídicos y los honorarios de los abogados «se reducirán en un 5 % de los honorarios mínimos tal como establece la legislación vigente».
(114)
La Comisión se muestra de acuerdo con la opinión de que los abogados no son funcionarios públicos. De todos modos, tiene a bien recordar que los notarios sí son funcionarios públicos y, no obstante, no cobran ningún sueldo; sus ingresos proceden exclusivamente de sus clientes y no de los presupuestos del Estado.
(115)
La Comisión admite también que en los contratos de compraventa corresponde a las partes contratantes abonar los correspondientes honorarios de los abogados. En el caso presente, la Comisión se muestra de acuerdo con la observación de las autoridades griegas de que el Estado griego no pagó esos honorarios en lugar del comprador.
(116)
Por lo tanto, la Comisión considera que en el descuento de los honorarios de los abogados no mediaron fondos estatales y, por consiguiente, dicho descuento no constituye una ayuda de Estado en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
(117)
Por lo que se refiere a la exención fiscal, cabe recordar que la finalidad de la imposición fiscal es la financiación de los presupuestos del Estado. Por lo tanto, si no se perciben impuestos, el Estado se ve mermado en sus recursos. Así pues, la Comisión considera que la exención fiscal sí afecta a las arcas públicas.
b. Ventaja
(118)
La Comisión señala que por la compraventa de las minas de Casandra procedía pagar dos impuestos: 1) uno del 5 % por la transmisión de las minas y 2) otro del 7 % al 9 % por la transmisión del suelo.
(119)
Ellinikos Xrysos sostiene que la imposición de un impuesto de transmisiones por la compraventa de 2003 habría sido prematura porque, habida cuenta de la existencia de una cláusula de anulación, el contrato no era definitivo. La Comisión no acepta esta argumentación porque la cláusula de anulación únicamente prevé la anulación de la compraventa en el caso de que las partes contratantes no respeten sus obligaciones y, por lo tanto, el contrato no tenga eficacia. Es esta una cláusula habitual en la mayoría de los contratos y su presencia no implica que los contratos no sean definitivos. Además, el contrato estipula en su artículo 9 que entraría en vigor el día en que se publicara en el Diario Oficial del Gobierno la ley que lo ratifica. Por último, el contrato no hace ninguna alusión a ninguna fase no definitiva del mismo. Así pues, la Comisión considera que el contrato era efectivamente definitivo y que procedía pues cobrar los preceptivos impuestos.
(120)
Las autoridades griegas y el beneficiario sostienen que el valor de las minas era negativo y que, por lo tanto, era imprescindible un incentivo que atrajera a potenciales compradores. La Comisión señala al respecto que en el momento de la compraventa el valor de las minas no era negativo, sino positivo y ascendía a 16 millones de euros (véase cálculo en los considerandos 68-79).
(121)
La Comisión observa que, según el Código Minero griego, la transmisión de minas está gravada con un impuesto del 5 % de su valor en caso de transmisión por causa onerosa. Las autoridades griegas sostienen que las transmisiones por causa onerosa son transmisiones ocasionadas por hechos desafortunados, tales como el fallecimiento del propietario, de modo que el impuesto del 5 % del valor se aplica únicamente a transmisiones de esa naturaleza y, por lo tanto, no procedía en el caso presente. La Comisión no acepta esa argumentación porque, según la investigación que ha llevado a cabo, por transmisión por causa onerosa se entiende aquella en la que se conmuta un bien por otro y, en general, existe algún tipo de reciprocidad. Esta es la interpretación reiterada de la cuestión (32).
(122)
En 2003 el valor de mercado de las minas era de 16 millones de euros (véase cálculo en los considerandos 68-79). Por lo tanto, la Comisión considera que por la compraventa de las minas en 2003 procedía percibir un impuesto de transmisiones de 0,8 millones de euros.
(123)
Además, Grecia reconoce que en todos los casos de compraventa de suelo hay que pagar efectivamente un impuesto de transmisiones comprendido entre el 7 % y el 9 % independientemente del hecho de que se trate de la compraventa de los activos de una empresa o de la propiedad de individuos privados. La Comisión ha recibido dos cartas al respecto, una del Ministerio de Economía y otra del Ministerio de Medio Ambiente, Energía y Cambio Climático (competente en materia de minería), que se contradicen entre sí. La Comisión ha señalado esta contradicción a las autoridades griegas, pero no ha recibido carta alguna confirmando una opinión u otra. Así pues, la Comisión acepta la información remitida por el Ministerio de Economía, que es quien es competente en materia de fiscalidad.
(124)
En 2003 el valor de mercado del suelo era de 6 millones de euros (véase el cálculo en los considerandos 80-90). Por lo tanto, la Comisión considera que por la compraventa de suelo en 2003 se habría tenido que percibir un impuesto de transmisiones de 0,54 millones de euros (33).
(125)
Como el contrato de compraventa de 2003 establecía un tipo impositivo igual a cero por la transmisión, la Comisión concluye que los mencionados importes, que suman 1,34 millones de euros, constituyen una ventaja de la que se ha beneficiado Ellinikos Xrysos.
(126)
Grecia y el beneficiario sostienen que la exención fiscal ascendía a 38 000 euros y que, por lo tanto, era inferior al umbral de mínimis (34) de las ayudas y no entrañaba ventaja alguna para el comprador. La Comisión no acepta esta argumentación porque el umbral de mínimis de las ayudas estatales, que en el momento de la compraventa de 2003 era de 100 000 euros, se aplica independientemente de la forma de la ayuda o del objetivo perseguido. Por lo tanto, no se pueden escindir las ayudas en medidas no 1 y no 2 y seguidamente tener en cuenta únicamente parte de la medida no 2, a saber, la exención fiscal. Por consiguiente, la Comisión considera ambas ayudas como un todo, observa que su importe total supera el umbral de mínimis de los 100 000 euros y considera que la ayuda concedida no reúne las condiciones de una ayuda de mínimis. Sobre la base de cuanto antecede, la Comisión mantiene la conclusión expuesta en el considerando 125.
c) Carácter selectivo de la medida
(127)
Se cumple el criterio del carácter selectivo de la medida del mismo modo que en el considerando 108.
d. Falseamiento de la competencia y repercusiones en los intercambios comerciales entre los Estados miembros
(128)
Por último, se cumple el criterio del falseamiento de la competencia y de las repercusiones en los intercambios comerciales entre los Estados miembros del mismo modo que en el considerando 110.
e. Conclusión sobre la existencia de una ayuda en la medida no 2
(129)
A la luz de cuanto antecede concluye la Comisión que la exención fiscal constituye una ayuda de Estado por valor de 1,34 millones de euros en favor de Ellinikos Xrysos en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE. Por el contrario, la Comisión considera que el descuento en los honorarios de los abogados no constituye una ayuda de Estado en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE.
IV b) COMPATIBILIDAD DE LA AYUDA CON EL MERCADO INTERIOR
(130)
Si, como queda demostrado, las medidas constituyen una ayuda de Estado en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE, procede examinar entonces su compatibilidad con las excepciones que establecen los apartados 2 y 3 de dicho artículo.
(131)
En el artículo 107, apartados 2 y 3, del TFUE se establecen excepciones a la norma general del apartado 1 en virtud de la cual las ayudas otorgadas por los Estados son incompatibles con el mercado interior.
(132)
A continuación, la Comisión examina la compatibilidad de las ayudas con dichas excepciones.
(133)
Las excepciones establecidas en el artículo 107, apartado 2, del Tratado CE no son de aplicación en el presente caso. La medida no tiene carácter social, no ha sido concedida a consumidores individuales, no está destinada a reparar perjuicios causados por desastres naturales o por otros acontecimientos de carácter excepcional ni ha sido concedida con objeto de favorecer la economía de determinadas regiones de la República Federal de Alemania afectadas por la división de Alemania.
(134)
En el artículo 107, apartado 3, del TFUE se contemplan más excepciones. Resulta evidente que las excepciones establecidas en el artículo 107, apartado 3, letras b), d) y e) no son de aplicación ni han sido invocadas por las autoridades griegas. A continuación, la Comisión pasa a examinar el potencial de compatibilidad de las ayudas con las excepciones establecidas en el artículo 107, apartado 3, letras a) y c).
(135)
El artículo 107, apartado 3, letra a) establece que pueden considerarse compatibles con el mercado interior «las ayudas destinadas a favorecer el desarrollo económico de regiones en las que el nivel de vida sea anormalmente bajo o en las que exista una grave situación de subempleo». Las minas de Casandra están ubicadas en una zona calificada para recibir ayudas en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a) del TFUE y, por lo tanto, Ellinikos Xrysos habría podido beneficiarse de una ayuda regional.
(136)
En las Directrices sobre las ayudas estatales de finalidad regional vigentes en el momento de la compraventa de 2003 («Directrices sobre las ayudas regionales de 1998» (35)) se establecen las condiciones de la aprobación de las ayudas a la inversión regional.
(137)
Según las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998, las ayudas regionales tienen por objeto la financiación de una inversión productiva (inversión inicial) o la creación de empleo ligada a una inversión.
(138)
Por lo que se refiere a la posibilidad de considerar que las ayudas tienen por objeto la creación de empleo, hay que señalar que, a efectos de la concesión de una ayuda regional, por creación de empleo se entiende un aumento neto del número de empleos en la empresa objeto de la investigación en comparación con la media de empleos registrada durante un período de tiempo concreto; todo empleo perdido durante ese período debe por lo tanto ser restado del número de empleos creados durante ese mismo período. Además, el importe de la ayuda debe ser calculado en función del coste salarial; concretamente, el importe de la ayuda no puede rebasar un determinado porcentaje del coste salarial de la persona contratada calculado por un período de dos años.
(139)
A la luz de estos requisitos, la Comisión observa que el contrato de compraventa únicamente incluía una cláusula ambigua por la que se permitía a Ellinikos Xrysos contratar a discreción el número de trabajadores que necesitara. No se cumplen, por lo tanto, los requisitos descritos en el considerando anterior. Así pues, la Comisión concluye que no queda garantizada la creación de empleo en el sentido de las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998.
(140)
Las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998 definen la inversión inicial como la inversión en capital fijo relacionada con la creación de un nuevo establecimiento, la ampliación de un establecimiento existente o el lanzamiento de una actividad que implique un cambio fundamental en el producto o procedimiento de producción de un establecimiento existente (mediante su racionalización, su diversificación o su modernización) (36).
(141)
Habida cuenta de esa definición, la Comisión acepta que la adquisición de Skouriés pueda considerarse una inversión inicial. En el momento de la compraventa de 2003 no había en Skouriés ninguna infraestructura minera completa y, por lo tanto, se solicitó un inversión de capital fijo para construir la nueva mina (véase considerando 66).
(142)
Por lo que a Stratoni se refiere, la Comisión abriga dudas acerca de si la venta de bienes puede considerarse una inversión inicial en el sentido de las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998 (37).
(143)
Sin embargo, según las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998, pueden también considerarse inversiones iniciales las inversiones en capital fijo realizadas en forma de adquisición de un establecimiento que haya cerrado o que habría cerrado de no haber sido adquirido.
(144)
La Comisión observa al respecto que Grecia ha demostrado efectivamente que las minas cerraron o habrían cerrado de no haber sido adquiridas por Ellinikos Xrysos (38). Así pues, se podría considerar esa inversión como una inversión inicial.
(145)
Sin embargo, el hecho de considerar la compraventa de las minas de Casandra como una inversión inicial no significa que esa inversión sea compatible con las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998. Efectivamente, tal como se desprende de los considerandos 146-152, hay dos condiciones de dichas Directrices que no se cumplen.
(146)
En primer lugar, la compraventa de las minas de Casandra es una medida ad hoc. A este respecto las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998 establecen explícitamente lo siguiente: «Solo se concederán excepciones al principio de incompatibilidad de las ayudas enunciado en el artículo 107, apartado 1, del Tratado en virtud de la finalidad regional de la ayuda cuando se pueda garantizar el equilibrio entre el falseamiento de la competencia que se deriva de su concesión y las ventajas de la ayuda desde el punto de vista del desarrollo de una región desfavorecida. Las ayudas individuales ad hoc otorgadas a una sola empresa o las que se limitan a un único sector de actividad pueden afectar seriamente a la competencia en el mercado de que se trate, mientras que se corre el riesgo de que sus efectos sobre el desarrollo regional sean demasiado limitados. Por lo general, tales ayudas se inscriben en el contexto de políticas industriales puntuales o sectoriales y se suelen desviar del espíritu de la política de ayudas regionales propiamente dicha. En efecto, esta última debe mantener su neutralidad frente a la distribución de los recursos productivos entre los diferentes sectores y actividades económicas. La Comisión considera que, salvo prueba en contrario, estas ayudas no reúnen las condiciones citadas en el párrafo anterior» (punto 2, párrafo segundo de las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998).
(147)
En el marco de la Decisión de inicio del procedimiento de la Comisión, de 10 de diciembre de 2008, se recabó la opinión de Grecia acerca de la compatibilidad de la ayuda con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE y con arreglo a las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998, pero la Comisión señala que Grecia no ha logrado demostrar que la compraventa de las minas de Casandra garantizara un equilibrio entre el falseamiento de la competencia derivado de la concesión de las ayudas y la ventaja que dichas ayudas otorgan al desarrollo de una región desfavorecida.
(148)
En segundo lugar, las ayudas regionales han de tener un efecto incentivador, es decir, han de suponer un auténtico incentivo para realizar inversiones que, de otro modo, no se llevarían a cabo en las zonas asistidas. En este sentido, las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998 afirman que «los regímenes de ayudas deben establecer que la solicitud de la ayuda se presente antes del inicio de la ejecución de los proyectos» (39). Esta condición también vale para las ayudas ad hoc (40). Grecia no ha demostrado que el beneficiario cumpla ese requisito ni que presentara su solicitud de ayuda antes de iniciar el proyecto.
(149)
Además, por lo que se refiere al efecto incentivador de la ayuda, la Comisión señala que Grecia no convocó ninguna licitación incondicional para la venta de las minas de Casandra. La Comisión considera que esa licitación habría permitido comprobar si en el mercado había o no inversores dispuestos a comprar las minas. Dado que no se convocó ninguna licitación, la Comisión considera que Grecia no comprobó el nivel de disponibilidad del mercado para invertir en las minas de Casandra y que por ende no comprobó la necesidad de una ayuda con efecto incentivador.
(150)
Además, la Comisión observa que la adquisición de las minas de Casandra constituía una inversión en el sector minero. Este es un sector en el que se requieren grandes inversiones para crear empresas y llevar a cabo actividades empresariales. En el caso presente, según el informe Behre Dolbear, el gasto en capital para el desarrollo y construcción de las minas de Skouriés ascendía a 220 millones de euros (véase considerando 66). La Comisión observa que ese importe es considerablemente mayor que el importe de la ayuda en cuestión, a saber, 15,34 millones de euros (véanse importes combinados en los considerandos 111 y 124). Concretamente, el importe de la ayuda únicamente supone un 7 % de la inversión necesaria en una de las minas. Además, la Comisión no ha recibido prueba alguna que demuestre que Ellinikos Xrysos no podía llevar a cabo la inversión sin la ayuda. Antes bien, las autoridades griegas y Ellinikos Xrysos acordaron que esta empresa invirtiera capital para desarrollar las minas (41). Por lo tanto, la Comisión considera que la ayuda en cuestión no tenía efecto incentivador y que no era necesaria para los inversores dispuestos a adquirir las minas de Casandra.
(151)
Por último, Grecia no ha logrado demostrar el efecto incentivador de la ayuda en cuestión.
(152)
Sobre la base de cuanto antecede, la Comisión considera que la venta de las minas de Casandra no cumple los requisitos de las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998 que permitirían considerar que la ayuda fuera compatible en cuanto ayuda a una inversión inicial.
(153)
También se podría valorar si la ayuda es compatible en cuanto ayuda de funcionamiento con arreglo a las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998. Las Directrices definen las ayudas de funcionamiento como ayudas destinadas a reducir los gastos corrientes de una empresa. De acuerdo con las Directrices, las ayudas de funcionamiento se pueden otorgar a título excepcional en las regiones contempladas en la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.
(154)
Sin embargo, según las Directrices, una ayuda de funcionamiento es una ayuda «destinada a reducir los gastos corrientes de las empresas» (punto 4.15 de las Directrices). La Comisión señala que los gastos corrientes no son gastos de capital, sino por lo general gastos recurrentes imprescindibles para el buen funcionamiento de una empresa. Con la ayuda en cuestión no se financiaron gastos corrientes en ese sentido, sino una inversión en capital fijo (adquisición de las minas y del suelo) que se sumó a la exención fiscal del correspondiente impuesto de transmisiones. Por lo tanto, la ayuda en cuestión no ha servido para financiar gastos corrientes y, por consiguiente, la Comisión considera que dicha ayuda no responde a la definición de ayuda de funcionamiento en el sentido de las Directrices sobre las ayudas regionales de 1998.
(155)
Además, según las Directrices, las ayudas de funcionamiento pueden otorgarse a regiones elegibles siempre y cuando su nivel esté en proporción con los problemas que están llamadas a paliar; corresponde además al Estado miembro demostrar la existencia de dichos problemas y evaluar su importancia. En el caso presente, Grecia no efectuó ninguna valoración o cálculo de los problemas de la región ni del nivel de la ayuda para demostrar su proporcionalidad.
(156)
Por último, según el apartado 4.17 de las Directrices, las ayudas de funcionamiento deben estar limitadas en el tiempo y ser decrecientes. La Comisión observa que la venta en cuestión no estaba limitada en el tiempo ni era decreciente. Efectivamente, tanto el precio de venta, como la exención fiscal establecidos en el contrato fueron fijados y validados sin ninguna referencia a un límite de tiempo ni a una reducción.
(157)
Por lo tanto, la Comisión es de la opinión de que no se puede considerar compatible la ayuda con arreglo a la Directrices.
(158)
Y, por consiguiente, la Comisión concluye que no se puede considerar compatible la ayuda con arreglo a la Directrices sobre las ayudas regionales de 1998.
(159)
Por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda con lo dispuesto en el Reglamento general de Exención por Categorías por el que se declaran determinadas categorías de ayudas compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 107 y 108 del TFUE (42), la Comisión considera sobre la base de los datos financieros presentados por las autoridades griegas, que Ellinikos Xrysos es una gran empresa tal como se demuestra en el considerando 12. De acuerdo con el artículo 1, apartado 5, del Reglamento general de Exención por Categorías, las ayudas ad hoc destinadas a las grandes empresas están excluidas del ámbito de aplicación de dicho Reglamento.
(160)
Asimismo, de acuerdo con el artículo 8, apartado 3, del Reglamento general de Exención por Categorías, cuando se concede a una gran empresa una ayuda contemplada en dicho Reglamento, el Estado miembro tiene que verificar los incentivos materiales de dicha ayuda sobre la base de una documentación en que se analice la viabilidad, con y sin dicha ayuda, de la actividad o del proyecto objeto de la misma. La Comisión no ha recibido ninguna prueba en ese sentido.
(161)
Por último, de acuerdo con el Reglamento general de Exención por Categorías, se considera coste elegible la adquisición de activos fijos directamente vinculados con un establecimiento que haya cerrado o que habría podido cerrar de no haber sido adquirido siempre y cuando la adquisición haya tenido lugar en condiciones de economía de mercado. Las autoridades griegas admiten que la transacción tuvo lugar sin licitación incondicional ni transparente ni evaluación independiente alguna del valor de mercado de los activos de las minas de Casandra. La Comisión considera, por lo tanto, que la venta en cuestión no tuvo lugar en condiciones de mercado.
(162)
En conclusión, la ayuda otorgada a Ellinikos Xrysos no es compatible con lo dispuesto en el Reglamento general de Exención por Categorías.
(163)
El artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE dispone que pueden considerarse compatibles con el mercado interior «las ayudas destinadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas siempre que no se alteren las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común».
(164)
La Comisión considera que no se aplica al presente caso la excepción del artículo 107, apartado 3, letra c), del TFUE y que Ellinikos Xrysos no puede beneficiarse de ninguna ayuda de salvamento y/o reestructuración. Por lo que respecta al punto 7 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis de 1999, aplicables en el momento de la compraventa de 2003 (43), «las empresas de nueva creación no pueden acogerse a las ayudas de salvamento y de reestructuración aunque su situación financiera inicial sea precaria. Tal es el caso especialmente si la empresa de nueva creación ha surgido de la liquidación de otra empresa anterior o de la absorción de sus activos». Ellinikos Xrysos es una empresa que fue creada tres años antes de adquirir las minas de Casandra. Además, las ayudas de reestructuración están condicionadas a la existencia de un sólido plan de reestructuración y Grecia no lo presentó. En conclusión, la ayuda otorgada a Ellinikos Xrysos no es compatible con la norma sobre ayudas de salvamento y/o reestructuración.
(165)
Por último, por lo que se refiere a las ayudas en favor del medio ambiente, Ellinikos Xrysos estaba obligada a respetar la normativa medioambiental vigente. Concretamente, Ellinikos Xrysos estaba obligada a invertir en protección del medio ambiente y a llevar a cabo sus operaciones mineras en el respeto de la legislación medioambiental griega y de la UE. Dado que a ello estaba obligada por ley, no era pues necesario otorgar una ayuda a Ellinikos Xrysos para que pudiera ajustarse a la legislación vigente.
(166)
Teniendo en cuenta cuanto antecede, la Comisión concluye que las ayudas en cuestión son incompatibles con el TFUE.
(167)
Concretamente, la Comisión considera que la diferencia entre el valor de mercado de las minas de Casandra y el precio al que fueron vendidas a Ellinikos Xrysos constituye una ayuda incompatible con el TFUE en favor de Ellinikos Xrysos. También considera la Comisión que el importe del impuesto de transmisiones que tenía que haber pagado Ellinikos Xrysos por la adquisición de las minas y del suelo constituye una ayuda incompatible con el TFUE en favor de Ellinikos Xrysos.
5) CONCLUSIÓN
(168)
Sobre la base de cuanto antecede concluye la Comisión que las medidas objeto de la presente Decisión constituyen una ayuda de Estado en favor de Ellinikos Xrysos en el sentido del artículo 107, apartado 1, del TFUE. Concretamente, la Comisión considera que la diferencia entre el valor de mercado de los activos de las minas de Casandra y el precio al que fueron vendidos a Ellinikos Xrysos constituye una ayuda en favor de Ellinikos Xrysos y que el importe del impuesto de transmisiones que tenía que haber pagado Ellinikos Xrysos por la adquisición de las minas y del suelo también constituye una ayuda en favor de Ellinikos Xrysos.
(169)
Asimismo, la Comisión concluye que las ayudas objeto de la presente Decisión son incompatibles con el mercado interior. Concretamente, la Comisión considera que la diferencia entre el valor de mercado de los activos de las minas de Casandra y el precio al que fueron vendidos a Ellinikos Xrysos constituye una ayuda incompatible con el TFUE en favor de Ellinikos Xrysos y que el importe del impuesto de transmisiones que tenía que haber pagado Ellinikos Xrysos por la adquisición de las minas y del suelo también constituye una ayuda incompatible con el TFUE en favor de Ellinikos Xrysos.
(170)
De conformidad con el TFUE y con la jurisprudencia reiterada del Tribunal de Justicia, la Comisión es competente para decidir si el Estado miembro en cuestión debe suprimir o modificar una ayuda cuando se ha comprobado que es incompatible con el mercado común (44). El Tribunal de Justicia también ha dictaminado reiteradamente que la obligación del Estado miembro de suprimir una ayuda que la Comisión considera incompatible con el mercado interior tiene por objeto restablecer la situación anterior (45). A este respecto, el Tribunal de Justicia ha establecido que el objetivo se alcanza una vez el beneficiario ha devuelto los importes concedidos en concepto de ayudas ilegales, perdiendo así la ventaja de que había disfrutado respecto de sus competidores, y queda restablecida la situación anterior a la concesión de la ayuda (46).
(171)
Siguiendo esta jurisprudencia, el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/99 (47) establece que «cuando se adopten decisiones negativas en casos de ayuda ilegal, la Comisión decidirá que el Estado miembro interesado tome todas las medidas necesarias para obtener del beneficiario la recuperación de la ayuda».
(172)
Así pues, dado que se considera que las ayudas en cuestión son ilegales e incompatibles, deben recuperarse sus importes con el fin de restablecer la situación preexistente en el mercado antes de su concesión. El momento a partir del cual procede recuperar los importes debe ser el de la concesión de la ventaja al beneficiario, es decir, el momento en que se haya puesto la ayuda a disposición del beneficiario, quien deberá pagar los correspondientes intereses hasta la devolución efectiva de la ayuda.
(173)
El elemento incompatible de las ayudas es la suma de a) la diferencia entre el valor de mercado de los activos de las minas de Casandra y el precio al que fueron vendidos a Ellinikos Xrysos (14 millones de euros) y b) el importe del impuesto de transmisiones que tenía que haber pagado Ellinikos Xrysos por la adquisición de dichos activos, es decir, de las minas y del suelo (1,34 millones de euros). Ambos importes totalizan 15,34 millones de euros.
(174)
Además, por lo que a la recuperación se refiere, la Comisión señala que el artículo 4 del contrato de compraventa de 2003 incluía dos cláusulas de anulación por las que se estipulaba que Ellinikos Xrysos podía cancelar la venta en caso de a) aprobación por parte de las autoridades griegas de un acto jurídico o administrativo por el que se modificara el régimen por el que se rigen los permisos de minería o b) una decisión judicial (relacionada con el régimen por el que se rigen los permisos de minería) para detener las actividades o la realización del plan de inversiones. En ambos casos, Ellinikos Xrysos devolvería los activos al Estado griego y recuperaría el importe total de 11 millones de euros, así como probablemente una compensación adicional.
(175)
Las autoridades griegas señalaron que ambas cláusulas podían ser activadas por una decisión de la Comisión sobre la recuperación de una ayuda incompatible. Se trata de una cuestión de interpretación del contrato y del Derecho nacional. Si de todas formas se activaran dichas cláusulas, en modo alguno ello afectaría a la obligación de Grecia de recuperar el importe de la ayuda objeto de la presente Decisión.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
La ayuda de Estado ilegalmente otorgada por Grecia a Ellinikos Xrysos SA por valor de 15,34 millones de euros en infracción del artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea mediante la venta de activos y de suelo por debajo de su valor y mediante una exención fiscal de los correspondientes impuestos de transmisiones con el objetivo de proteger el empleo y el medio ambiente y ofrecer un incentivo a posibles compradores de las minas de Casandra es incompatible con el mercado interior.
Artículo 2
1. Grecia procederá a recuperar del beneficiario la ayuda mencionada en el artículo 1.
2. Las cantidades que deben recuperarse generarán intereses desde la fecha en que fueron puestas a disposición del beneficiario hasta la fecha en la que se hayan recuperado efectivamente.
3. Los intereses se calcularán sobre una base compuesta de conformidad con el capítulo V del Reglamento (CE) no 794/2004 (48) y con el Reglamento (CE) no 271/2008 (49) de la Comisión, que modifica el Reglamento (CE) no 794/2004.
4. Grecia cancelará todos los pagos pendientes de la ayuda mencionada en el artículo 1 con efectos a contar desde la fecha de adopción de la presente Decisión.
Artículo 3
1. La recuperación de la ayuda contemplada en el artículo 1 será inmediata y efectiva.
2. Grecia velará por que la presente Decisión se aplique dentro de un plazo de cuatro meses a partir de la fecha de su notificación.
Artículo 4
1. En el plazo de dos meses a partir de la notificación de la presente Decisión, Grecia deberá presentar a la Comisión la siguiente información:
a)
el importe total (principal e intereses) que debe recuperarse del beneficiario
b)
una descripción detallada de las medidas ya adoptadas y previstas para el cumplimiento de la presente Decisión
c)
documentos que demuestren que se ha ordenado a los beneficiarios que devuelvan la ayuda
2. Grecia mantendrá informada a la Comisión del avance de las medidas nacionales adoptadas en aplicación de la presente Decisión hasta que haya concluido la recuperación de la ayuda mencionada en el artículo 1. Grecia presentará inmediatamente, a petición de la Comisión, información sobre las medidas ya adoptadas y previstas para el cumplimiento de la presente Decisión. También proporcionará información detallada sobre los importes de la ayuda y los intereses ya recuperados del beneficiario.
Artículo 5
El destinatario de la presente Decisión será Grecia.
Hecho en Bruselas, el 23 de febrero de 2011.