РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
REGLAMENTO (UE) No 821/2011 DE LA COMISIÓN
de 16 de agosto de 2011
por el que se impone un derecho antidumping provisional a las importaciones de acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea («la Unión»),
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 4 de diciembre de 2010, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América (en lo sucesivo «EE.UU.» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 22 de octubre de 2010 por Ineos Oxide Ltd («el demandante») en representación de una proporción elevada, en este caso más del 25 %, de la producción total de acetato de vinilo de la industria de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables del dumping de dicho producto y del perjuicio importante resultante, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al demandante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores del país afectado, a los importadores, comerciantes, usuarios, proveedores y asociaciones notoriamente afectados y a los representantes de los Estados Unidos de América. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(4)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(5)
La Comisión envió cuestionarios a los cuatro productores exportadores conocidos del país afectado. Tres de ellos respondieron al cuestionario. El cuarto se negó a cooperar en la investigación, por lo que se le informó de que se le trataría como empresa no cooperante de acuerdo con el artículo 18 del Reglamento de base.
(6)
La Comisión envió también cuestionarios al demandante y al otro productor de la Unión mencionado en la denuncia.
(7)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de importadores no vinculados a los que puede afectar la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba la posibilidad de recurrir al muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario el muestreo y, de serlo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. No obstante, dado que solo se presentaron dos importadores dentro del plazo fijado en el anuncio de inicio, se decidió que no era necesario el muestreo. Dos importadores de la Unión respondieron debidamente al cuestionario y en los locales de uno de ellos se llevó a cabo una inspección in situ.
(8)
Por otro lado, varias partes interesadas se dieron a conocer como usuarias. Se les envió un cuestionario diseñado específicamente para los usuarios. Doce empresas contestaron al cuestionario y en los locales de dos ellas se llevaron a cabo inspecciones in situ.
(9)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional de la existencia de dumping, del consiguiente perjuicio y del interés de la Unión, y llevó a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
Ineos Oxide Ltd, Reino Unido
Wacker Chemie AG, Alemania
b)
Productores exportadores del país afectado
Celanese Ltd
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Empresas no vinculadas del país afectado
Terminal, Estados Unidos [el nombre y la localización exacta de la parte son confidenciales]
d)
Empresas vinculadas y no vinculadas de la Unión
Celanese Chemicals Europe GmbH, Alemania
Lyondell Chemie Nederland B.V., Países Bajos
Terminal, Unión [el nombre y la localización exacta de la parte son confidenciales]
e)
Empresas vinculadas fuera de la Unión y de los Estados Unidos
Dow Europa GmbH, Suiza
f)
Importadores
Gantrade Ltd, Reino Unido
g)
Usuarios
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Reino Unido
3. Período de investigación
(10)
La investigación del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2009 y el 30 de septiembre de 2010 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2007 hasta el final del PI («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(11)
El producto afectado se define como acetato de vinilo originario de los Estados Unidos de América, actualmente clasificado en el código NC 2915 32 00.
(12)
El acetato de vinilo (en lo sucesivo «VAM» o «el producto afectado») es un producto químico derivado del ácido acético.
(13)
Tiene una gran variedad de aplicaciones. La mayor parte del acetato de vinilo que se produce se emplea como insumo en dos productos posteriores: el acetato de polivinilo y el alcohol de polivinilo. Estos productos posteriores constituyen un polímero importante en diversas industrias. Los polímeros de acetato de vinilo suelen utilizarse en la producción de pinturas, adhesivos, revestimientos y acabados textiles.
(14)
La investigación puso de manifiesto que solo hay un tipo del producto afectado.
2. Producto similar
(15)
La investigación mostró que el acetato de vinilo producido y vendido en la Unión por la industria de la Unión y el acetato de vinilo producido en el país afectado y exportado a la Unión tenían las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por tanto, estos productos se consideran provisionalmente similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Valor normal
(16)
Para establecer el valor normal se determinó en primer lugar si las ventas en el mercado interno del producto similar a clientes independientes de los respectivos productores exportadores del país afectado eran representativas, es decir, si el volumen total de esas ventas representaba como mínimo el 5 % del volumen total de sus ventas de exportación del producto afectado a la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base.
(17)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas interiores de cada productor exportador podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas interiores rentables a clientes independientes durante el PI.
(18)
Las ventas interiores se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción en el mercado interior durante el PI.
(19)
Si más del 80 % del volumen de ventas en el mercado interior fue superior al coste y el precio de venta medio ponderado fue igual o superior al coste de producción medio ponderado, el valor normal se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta en el mercado interior, fueran rentables o no. Sin embargo, si el volumen de ventas rentables representó el 80 % o menos del volumen total de ventas, o si el precio de venta medio ponderado fue inferior al coste de producción medio ponderado, el valor normal se calculó en función del precio medio ponderado únicamente de las ventas rentables en el mercado interior.
2. Precio de exportación
(20)
La investigación puso de manifiesto que el acetato de vinilo se exportaba del país afectado a la Unión o bien i) a través de empresas comerciales vinculadas ubicadas en la Unión; o ii) en el caso de un productor exportador, a través de una empresa comercial vinculada ubicada fuera de la Unión.
(21)
En ambos casos, los precios de exportación se establecieron sobre la base de los precios de reventa a los primeros clientes independientes de la Unión, con arreglo al artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, debidamente ajustados en función de todos los costes afrontados entre la importación y la reventa, y de los beneficios.
3. Comparación
(22)
El valor normal y el precio de exportación de los respectivos productores exportadores se compararon utilizando los precios de fábrica.
(23)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Cuando resultó pertinente y justificado se realizaron ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de manipulación, almacenamiento, transporte, seguros y créditos, y en cuanto a retornos, comisiones y derechos de importación.
4. Margen de dumping
(24)
Con arreglo al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping de los productores exportadores cooperantes de los Estados Unidos de América se estableció comparando el valor normal medio ponderado con el precio de exportación medio ponderado.
(25)
A fin de determinar el margen de dumping de los productores exportadores no cooperantes, se estableció en primer lugar el nivel de no cooperación. Para ello se comparó el volumen de exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores cooperantes con las estadísticas de importación equivalentes de Eurostat.
(26)
Como el nivel de cooperación en los Estados Unidos de América fue elevado (más del 90 %), se consideró provisionalmente adecuado fijar el margen de dumping residual para todo productor exportador no cooperante de este país en el nivel del derecho más elevado impuesto a un exportador cooperante. Esta cuestión podrá ser posteriormente replanteada en la fase definitiva.
(27)
De acuerdo con el método expuesto, los márgenes de dumping provisionales, expresados como porcentaje del precio de importación cif en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Celanese Ltd
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Las demás empresas
13,8 %
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(28)
La denuncia fue presentada por Ineos Oxide Ltd (en lo sucesivo, «el demandante»), empresa productora de acetato de vinilo de la Unión, que representa un porcentaje importante de la producción total de la Unión. Un segundo productor de la Unión, Wacker GmbH, apoyó el inicio del procedimiento. De este modo, la denuncia contaba con el apoyo de productores de la Unión que representan más de un 25 % de la producción total de acetato de vinilo de la industria de la Unión. Así pues, el procedimiento se inició conforme a lo dispuesto en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(29)
Se comprobó que un tercer productor ubicado en la Unión (Celanese Europe GmbH) estaba vinculado a un productor exportador ubicado en el país afectado. Según la información recabada durante la investigación, se determinó provisionalmente que este productor estaba totalmente bajo el control de la empresa Celanese, sita en los EE.UU., que desempeña un papel decisivo en operaciones clave desarrolladas en Europa, como la planificación de los negocios, el control de la producción y las actividades de compra y venta.
(30)
A la vista de lo expuesto, se consideró que las relaciones de Celanese Europe GmbH dentro del grupo eran de naturaleza tal que podrían causar un comportamiento diferente del de otros productores no vinculados a tenor del artículo 4, apartado 2, del Reglamento de base. Asimismo se consideró que esas relaciones podrían proteger a la empresa de las consecuencias negativas del dumping perjudicial. Por otro lado, la inclusión de esa empresa en las conclusiones sobre el perjuicio distorsionaría los datos agregados sobre la composición de la industria de la Unión.
(31)
Por esta razón se determinó provisionalmente que Celanese Europe GmbH quedara excluida de la definición de industria de la Unión.
(32)
Por tanto, Ineos Oxide Ltd y Wacker GmbH constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y representan el 100 % de la producción de la Unión. En lo sucesivo se hará referencia a ellas como «la industria de la Unión».
2. Determinación del mercado pertinente de la Unión
(33)
Para determinar si la industria de la Unión, tal como se ha definido en los considerandos 28 y siguientes, había sufrido un perjuicio importante, se examinó en qué medida había que tener en cuenta en el análisis su producción cautiva del producto afectado.
(34)
De hecho, la industria de la Unión vende el producto afectado tanto a) al mercado libre como b) al mercado cautivo (dentro del propio grupo de la empresa). En el mercado cautivo, el producto afectado se utiliza como materia prima en la fabricación de diversos productos empleados en pinturas, adhesivos, revestimientos, etc.
(35)
En este contexto, las ventas del producto afectado para su uso como materia prima en la fabricación de otros productos destinados a empresas del mismo grupo se considerará «uso cautivo», en tanto en cuanto se cumpla al menos una de las dos condiciones siguientes: i) las ventas no se efectúan a precios de mercado, o ii) el cliente no puede elegir libremente el proveedor dentro del mismo grupo de empresas. Durante la investigación se comprobó provisionalmente que las ventas a entidades vinculadas que adquirieron el producto afectado como materia prima para fabricar un producto diferente tenían que considerarse ventas cautivas; asimismo, se comprobó que, con arreglo a la política comercial de las empresas, estas entidades vinculadas no podían elegir libremente su proveedor.
(36)
Esta distinción es importante para el análisis del perjuicio. Se comprobó que el acetato de vinilo destinado a usos cautivos no competía directamente con las importaciones procedentes del país afectado. En cambio, se vio que la producción destinada a las ventas en el mercado libre sí competía directamente con esas importaciones, dado que tales ventas se hacían en condiciones normales de mercado; ello implica la libre elección de proveedor. Esto justificaba la diferenciación entre el mercado cautivo y el mercado libre en el análisis de algunos indicadores del perjuicio.
(37)
A este respecto se observó que los indicadores económicos que se enumeran a continuación, relacionados con la industria de la Unión, podían razonablemente examinarse en referencia a la actividad total, es decir, incluyendo el uso cautivo de la industria de la Unión: producción, capacidad, utilización de la capacidad, inversiones, existencias, empleo, productividad, salarios y magnitud del margen de dumping. Esto se debe a que esos indicadores se ven afectados con independencia de que el producto vaya pasando de una fase a otra dentro de una empresa o un grupo de empresas para su ulterior transformación o de que se venda en el mercado libre.
(38)
En cuanto a la rentabilidad, el flujo de caja, el rendimiento de la inversión y la capacidad de reunir capital, el análisis solo se llevó a cabo al nivel del mercado libre, ya que el hecho de que los precios de los mercado cautivos no sean representativos de las condiciones normales de mercado influye en la fiabilidad de esos indicadores.
(39)
Los demás indicadores económicos relacionados con la industria de la Unión, a saber, consumo, ventas, cuotas de mercado y precios en el mercado de la Unión, se analizaron y evaluaron sobre todo con relación a la situación imperante en el mercado libre, concretamente donde existen condiciones de mercado mensurables y donde las transacciones se realizan en condiciones de mercado normales que implican la libre elección de proveedor.
(40)
Sin embargo, con respecto a esos indicadores también se tuvo en cuenta el mercado cautivo, que se comparó con los datos del mercado libre para determinar si la situación de aquel podía modificar las conclusiones basadas únicamente en el análisis de este.
3. Consumo de la Unión
(41)
El consumo de la Unión se estableció sumando el volumen total de importaciones de acetato de vinilo, según los datos de Eurostat cotejados con los datos verificados de las importaciones procedentes del país afectado proporcionados por los productores exportadores, al volumen total de ventas de la industria de la Unión y del otro productor de la Unión en el mercado de la Unión.
(42)
Dado el reducido número de proveedores y la necesidad de proteger los datos confidenciales de las empresas con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base, la evolución del consumo se presenta indexada.
Cuadro 1
Consumo en la Unión
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Consumo total
100
90
87
99
Mercado cautivo
100
96
100
104
Mercado libre
100
88
82
97
(43)
En el período considerado, el consumo del mercado total de la Unión y del mercado libre disminuyó ligeramente un 1 % y un 3 %, respectivamente. A la inversa, durante ese mismo período se registró un incremento del 4 % en el mercado cautivo.
4. Importaciones procedentes del país afectado
4.1. Volumen y cuota de mercado
(44)
El volumen y la cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de los Estados Unidos de América
Volumen de las importaciones (t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
103 192
146 800
133 763
152 445
(Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Cuota de mercado en el mercado total
(Índice 2007 = 100)
100
159
150
149
Cuota de mercado en el mercado libre
(Índice 2007 = 100)
100
162
157
152
Fuente: Eurostat e información proporcionada por las partes interesadas a través de sus respuestas al cuestionario.
(45)
Durante el período considerado, las importaciones en el mercado total de la Unión (mercado cautivo y mercado libre) procedentes del país afectado aumentaron un 48 %. Esto dio lugar a un incremento de la cuota de mercado del 49 % en el mismo período. La cuota de mercado en el mercado libre aumentó un 52 %.
4.2. Precios de las importaciones y subcotización de precios
(46)
Los precios medios de las importaciones procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Precio de las importaciones procedentes de los Estados Unidos de América
Precios de importación (EUR/t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
774
814
541
573
(Índice (2007 = 100)
100
105
70
74
Fuente: Eurostat
(47)
Mientras que en el PI se observó un ligero aumento, los precios medios globales de las importaciones procedentes del país afectado disminuyeron un 26 % entre 2007 y el PI.
(48)
Se realizó una comparación de precios de venta en el mercado de la Unión, entre los precios medios de la industria de la Unión cobrados en el mercado libre y los precios medios de las importaciones procedentes del país afectado. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Unión se ajustaron, cuando fue necesario, al precio de fábrica, es decir, excluyendo los fletes en la Unión y deduciendo descuentos y retornos.
(49)
Estos precios se compararon con los precios aplicados por los productores exportadores cooperantes de los EE.UU. sin descuentos y ajustados, cuando fue necesario, al precio cif en la frontera de la Unión, con el debido ajuste para tener en cuenta los costes del despacho de aduana y los costes posteriores a la importación.
(50)
La comparación mostró que, durante el PI, las importaciones del producto afectado de todos los exportadores cooperantes se vendieron en la Unión a precios que subcotizaron los de la industria de la Unión. El nivel medio de subcotización, expresado como porcentaje de los precios de la industria de la Unión, fue del 17,9 %, según los datos verificados aportados por los productores exportadores cooperantes. Este grado de subcotización se combinó con una evolución negativa y una bajada sustancial de los precios.
5. Importaciones procedentes de otros terceros países
(51)
El siguiente cuadro refleja la evolución de las importaciones procedentes de otros terceros países.
Cuadro 4
Volumen de importaciones procedentes de otros terceros países
Volumen de las importaciones (t)
2007
2008
2009
PI
Estados Unidos de América
103 192
146 800
133 763
152 445
(Índice (2007 = 100)
100
142
130
148
Arabia Saudí
0
0
0
73 156
Otros
88 138
52 414
15 937
8 198
Índice 2007 = 100
100
59
18
9
Cuota de mercado en el mercado total
(Índice 2007 = 100)
100
66
21
9
Cuota de mercado en el mercado libre
(Índice 2007 = 100)
100
68
22
10
Fuente: Eurostat
(52)
Al comienzo del período considerado, las importaciones procedentes del país afectado competían con las de otros países como Taiwán, Ucrania y Rusia. Al final de dicho período, las importaciones procedentes de esas fuentes tradicionales se habían reducido casi a cero.
(53)
Un nuevo país exportador, Arabia Saudí, que entró en el mercado de la Unión durante el PI, exportó en torno a 73 000 t durante el PI. Las repercusiones de esta evolución en la industria de la Unión se abordan en los considerandos 91 y siguientes.
6. Situación de la industria de la Unión
6.1. Generalidades
(54)
Con arreglo al artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores e índices económicos relacionados con la situación de la industria de la Unión entre 2007 y el final del PI.
(55)
Los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volúmenes de ventas, cuota de mercado, empleo, productividad, salarios y magnitud de los márgenes de dumping) y microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones y costes de producción) se evaluaron al nivel de la industria de la Unión en su conjunto. La evaluación se basó en la información extraída de los cuestionarios verificados presentados por la industria de la Unión.
(56)
Debe tenerse presente que el demandante adquirió sus instalaciones de producción en 2007; por consiguiente, no pudieron obtenerse datos sobre algunos indicadores (rentabilidad, salarios, inversiones, rendimiento de la inversión y flujo de caja) correspondientes a ese año. Por tanto, con respecto a esos indicadores, el análisis abarca el período entre 2008 y el PI. Para los demás indicadores sí se dispuso de cifras correspondientes a 2007. Por consiguiente, con respecto a esos indicadores, el análisis abarca todo el período considerado (de 2007 al PI).
(57)
El demandante suministra el producto afectado únicamente al mercado libre, mientras que el otro productor de la Unión se centra principalmente en el mercado cautivo, con una pequeña proporción destinada al mercado libre. Teniendo en cuenta que los datos para el análisis del perjuicio se extraen principalmente de dos únicas fuentes, una de ellas centrada sobre todo en el mercado cautivo, y considerando que se comprobó que había que distinguir entre el mercado total y el mercado libre en relación con una serie de indicadores del perjuicio, los datos relativos a la industria de la Unión tuvieron que indexarse para preservar la confidencialidad con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base.
6.2. Indicadores macroeconómicos
6.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(58)
El cuadro que figura a continuación indica la evolución de la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad de la industria de la Unión en su conjunto:
Cuadro 5
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad totales de la Unión
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Producción total
100
105
102
92
Capacidad de producción total
100
121
126
143
Utilización de la capacidad total
100
87
81
64
(59)
Como muestra el cuadro anterior, la producción global de la Unión disminuyó un 8 % durante el período considerado.
(60)
Durante el mismo período, la capacidad de producción aumentó un 43 %. Sin embargo, este aumento de la capacidad no estuvo relacionado con el establecimiento de nuevas líneas de producción, sino con una mayor eficiencia en la utilización de la capacidad existente.
(61)
La combinación de estos dos factores, a saber, descenso del volumen de producción y aumento de la capacidad de producción, durante el mismo período dio lugar a una reducción significativa, del 36 %, de la utilización de la capacidad durante el período considerado.
6.2.2. Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(62)
Las cifras que figuran a continuación reflejan el volumen de ventas, la cuota de mercado y los precios medios de venta por unidad de la industria de la Unión, divididos entre el mercado total, el mercado cautivo y el mercado libre.
Cuadro 6
Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Ventas totales
100
99
96
88
Cuota de mercado (%)
100
110
111
88
Ventas en el mercado cautivo
100
111
109
113
Cuota de mercado (%)
100
115
108
109
Ventas en el mercado libre
100
89
86
67
Cuota de mercado (%)
100
102
104
69
(63)
El volumen global de ventas disminuyó un 12 % durante el período considerado. Este descenso fue aún más marcado en el mercado libre, donde la caída fue del 33 % entre 2007 y el PI. El mercado cautivo siguió una tendencia opuesta y en él el volumen de ventas aumentó un 13 % durante el mismo período.
(64)
La caída del volumen de ventas se reflejó en la cuota de mercado, que disminuyó un 11 % en el mercado total y un 31 % en el mercado libre entre 2007 y el PI. Una vez más, el mercado cautivo siguió la tendencia opuesta y en él la cuota de mercado aumentó un 9 % durante el mismo período.
6.2.3. Empleo, productividad y salarios
Cuadro 7
Empleo, productividad y salarios
(Índice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PI
Número total de empleados
100
96
98
100
Productividad total (unidades por empleado)
100
109
104
92
Salarios anuales totales
0
100
95
88
(65)
El empleo total permaneció estable entre 2007 y el PI. Debe tenerse en cuenta que la producción de acetato de vinilo no exige mucha mano de obra y, por tanto, las cifras de empleo no están estrechamente relacionadas con las de producción. Por consiguiente, el empleo no es un indicador especialmente importante en este sector.
(66)
Durante el período considerado, la productividad total por empleado disminuyó un 8 % entre 2007 y el PI. Esa disminución fue consecuencia del descenso de la producción y el aumento de la capacidad de producción explicados en los considerandos 58 y siguientes.
6.2.4. Magnitud del margen real de dumping
(67)
Los márgenes de dumping se indican en la sección sobre el dumping. Todos los márgenes establecidos estaban por encima del nivel mínimo. Además, teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, la incidencia del margen real de dumping no puede considerarse desdeñable.
6.3. Indicadores microeconómicos
6.3.1. Observaciones generales
(68)
El análisis de los indicadores microeconómicos (existencias, precios de venta, rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones y costes de producción) se llevó a cabo en relación con la industria de la Unión en su conjunto, según se ha definido en los considerandos 28 y siguientes.
(69)
Entre los indicadores mencionados, la evaluación de la rentabilidad, los salarios, las inversiones, el rendimiento de la inversión y el flujo de caja hubo de centrarse en el mercado libre, lo que significa que reflejaría principalmente los datos aportados por el demandante. En ese contexto, la evolución de los indicadores «rentabilidad» y «flujo de caja» no pudo presentarse en forma de índice por razones de confidencialidad.
(70)
Además, como se ha explicado en el considerando 56, el demandante no pudo aportar datos de algunos indicadores del perjuicio correspondientes a 2007; por tanto, con respecto a esos indicadores, el análisis abarcó el período de 2008 al PI.
6.3.2. Existencias
(71)
Las cifras que figuran a continuación representan la evolución de las existencias de la industria de la Unión en cada año del período considerado:
Cuadro 8
Existencias
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Existencias totales
100
86
49
69
(72)
Las existencias disminuyeron un 31 % durante el período considerado. No obstante, este indicador no debe considerarse importante en este sector, pues los productores de acetato de vinilo fabrican este producto por encargo y suelen tener existencias limitadas. De hecho, las existencias solo corresponden a unas pocas semanas de suministro.
6.3.3. Precios de venta
(73)
El cuadro siguiente presenta la evolución de los precios de la industria de la Unión dividida entre el mercado total, el mercado cautivo y el mercado libre.
Cuadro 9
Precios de venta
Índice 2007 = 100
2007
2008
2009
PI
Precio unitario medio de venta en el mercado total
100
107
74
84
Precio unitario medio de venta en el mercado cautivo
100
115
82
92
Precio unitario medio de venta en el mercado libre
100
102
69
77
(74)
Los precios de venta en el mercado total de la Unión disminuyeron un 16 % en el período considerado. Los precios de venta cayeron en ambos mercados, si bien el descenso fue más acusado en el mercado libre (- 23 %) que en el mercado cautivo (- 8 %).
6.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión, capacidad de reunir capital e inversiones
(75)
La rentabilidad del producto similar en el mercado libre se determinó expresando el beneficio neto antes de impuestos de las ventas del producto similar efectuadas por la industria de la Unión como porcentaje del volumen de negocios generado por esas ventas.
(76)
La rentabilidad en el mercado libre disminuyó durante el período considerado. En todos los meses del PI se registraron pérdidas. Ello se debió al pronunciado descenso de los volúmenes de ventas y los precios de venta.
(77)
El cuadro siguiente demuestra que la industria de la Unión aumentó sus inversiones en el producto afectado, incluso cuando hacía frente a una rentabilidad decreciente. Se invirtió fundamentalmente en la mejora y el mantenimiento de la tecnología y el proceso de producción, a fin de mejorar la eficiencia.
Cuadro 10
Inversiones
Índice 2008 = 100
2007
2008
2009
PI
Inversiones totales
n.d.
100
129
127
(78)
Las inversiones aumentaron un 27 % durante el período considerado.
(79)
A pesar de ello, la rentabilidad de las inversiones en el producto afectado no alcanzó el nivel esperado y disminuyó entre 2008 y el PI.
(80)
También se observó un descenso del flujo de caja entre 2008 y el PI, lo que muestra un deterioro constante de la capacidad de la industria de la Unión para generar efectivo y, por consiguiente, un debilitamiento de su situación financiera.
(81)
Por tanto, al aumentar las inversiones, la industria mostraba tener todavía capacidad de reunir capital; sin embargo, esta capacidad se vio entorpecida por la caída de las ventas y el aumento de las dificultades para generar flujo de caja.
7. Conclusión sobre el perjuicio
(82)
El análisis de la situación de la industria de la Unión muestra una tendencia a la baja de los principales indicadores del perjuicio. Frente a un consumo relativamente estable, la producción global cayó un 8 % en el período considerado. Durante ese mismo período, la industria de la Unión perdió un 11 % de la cuota global de mercado y un 33 % del mercado libre. La utilización de la capacidad disminuyó un 36 %. En el mismo período, las importaciones procedentes del país afectado aumentaron un 48 %.
(83)
Durante el período considerado, el volumen global de ventas de la industria de la Unión se redujo un 12 %. Pudo observarse una fuerte tendencia a la baja en los volúmenes de ventas del mercado libre, que se redujeron un 33 % en el período considerado.
(84)
El descenso de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión estuvo acompañado de una bajada global de los precios del 16 %. Como en el caso del volumen de ventas, la situación fue aún peor en el mercado libre, donde se registró una bajada de precios del 23 %. La pérdida de volumen de ventas, unida a la bajada de precios, influyó en el nivel de beneficios y generó pérdidas en todos los meses del PI.
(85)
Los únicos indicadores que mostraron una tendencia positiva fueron las inversiones, que aumentaron un 27 %, al igual que la capacidad de reunir capital. Sin embargo, las inversiones no tuvieron el rendimiento esperado y disminuyeron entre 2008 y el PI.
(86)
A la vista de todo lo expuesto, la investigación confirmó que, si prosiguiera esa situación, las pérdidas observadas en el transcurso de la investigación podrían hacer que se abandonara toda producción de envergadura de acetato de vinilo de la industria de la Unión destinada al mercado libre.
(87)
Ante tales circunstancias, se considera que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante durante el PI.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(88)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión había sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado. Además se analizaron otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado a la industria de la Unión, a fin de garantizar que cualquier perjuicio causado por estos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Incidencia de las importaciones procedentes de los EE.UU.
2.1. Generalidades
(89)
Existe una clara coincidencia en el tiempo entre el aumento de las importaciones objeto de dumping entre 2007 y el PI y la pérdida paralela de cuota de mercado de la industria de la Unión en el mismo período. La investigación también estableció la existencia de efectos negativos de las importaciones objeto de dumping sobre los precios de los productores de la Unión, que vieron reducida su rentabilidad como consecuencia de la continua subcotización de sus precios.
(90)
Algunas partes alegaron que el incremento de las importaciones no hacía sino reemplazar las importaciones efectuadas anteriormente por otros países importadores, o simplemente se debía al aumento de la demanda en el mercado de la UE. Sin embargo, ni las cifras de importación (véase el cuadro 2) ni las cifras de consumo (véase el cuadro 1) confirman esta alegación. En este contexto se recuerda que, como se ha visto en el considerando 43, el consumo se mantuvo más bien estable e incluso disminuyó ligeramente en el período considerado, mientras que las importaciones procedentes de los EE.UU. aumentaron un 48 %.
3. Efectos de otros factores
3.1. Incidencia de las importaciones de otros terceros países
3.1.1. Incidencia de las importaciones procedentes de Arabia Saudí
(91)
Algunas partes interesadas alegaron que las importaciones de VAM de Arabia Saudí eran las causantes del perjuicio a la industria de la Unión.
(92)
En efecto, como se ha indicado en el considerando 53, Arabia Saudí es el segundo mayor exportador de VAM a la Unión, después de los EE.UU. Las importaciones procedentes de Arabia Sandía comenzaron a entrar en el mercado durante el PI.
(93)
Las cifras de Eurostat que presenta el cuadro 11 muestran los precios de las importaciones procedentes de Arabia Saudí y otros terceros países.
Cuadro 11
Precio de venta de las exportaciones procedentes de otros terceros países
(EUR/t)
2007
2008
2009
PI
Arabia Saudí
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Índice IP = 100)
0
0
0
100
Otros
878
919
473
633
(Índice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
El cuadro muestra que el precio medio de las importaciones procedentes de Arabia Saudí, 636 EUR, fue comparable con el de las importaciones procedentes de otros terceros países, cuyo promedio fue de 633 EUR, mientras que superaron en un 11 % el precio medio de los EE.UU., 573 EUR.
(95)
El hecho de que los saudíes estén operando en el mismo segmento de precios que otros importadores, con un diferencial de precios significativo con respecto a las exportaciones de los EE.UU., pone de manifiesto que los productores exportadores saudíes tienen una política de precios distinta de la de los EE.UU., que repercute también de manera diferente en la industria de la Unión.
(96)
Sobre esta base, puede concluirse provisionalmente que las importaciones procedentes de Arabia Saudí no rompen el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.2. Impacto de la crisis económica
(97)
Algunas partes interesadas alegaron que el descenso de la producción y del volumen de ventas de la industria de la Unión debería atribuirse a la merma del consumo. Alegaron también que la tendencia a la baja de los precios medios de venta estaba causada por la crisis económica mundial.
(98)
Otras partes interesadas alegaron que, durante la crisis económica, todos los productores petroquímicos, entre ellos los de VAM, sufrieron graves pérdidas y que, por tanto, las pérdidas sufridas por la industria de la Unión no deberían atribuirse a las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado.
(99)
Sin embargo, como se ha mencionado en los considerandos 41 a 43, la presente investigación puso de manifiesto que la merma del consumo de la Unión en el mercado libre fue desdeñable durante el período considerado. Así pues, la incidencia de la crisis económica en cuanto a merma del consumo no pudo ser la responsable del fuerte descenso del volumen de ventas expuesto en los considerandos 62 a 64.
(100)
El análisis de las cifras de rentabilidad del mercado libre de la industria de la Unión ha revelado que el negocio del VAM sufrió pérdidas cuantiosas si se compara con otros productos químicos manufacturados similares. Además, la rentabilidad de estos otros productos se recuperó después de la crisis, mientras que el negocio del VAM ha seguido deteriorándose. Esto lleva a la conclusión provisional de que, si bien lo más probable es que el negocio del VAM se viera afectado por la crisis económica, conviene distinguirlo de otros sectores petroquímicos, ya que las pérdidas persistentes del demandante continuaron después de la crisis, y ello estuvo directamente asociado a las importaciones a bajo precio procedentes de los EE.UU. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(101)
A la vista de lo expuesto, se concluye provisionalmente que la crisis económica no contribuyó al perjuicio sufrido por la industria de la Unión hasta el punto de romper el nexo causal entre dicho perjuicio y las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU.
3.3. Perjuicio autoinfligido
(102)
Varias partes interesadas alegaron que el demandante había contribuido a su precaria situación construyendo capacidad de producción adicional durante la recesión. Se alegó que la disminución de las ventas y el beneficio se debió a la combinación de la recesión y de una decisión de negocio poco acertada por parte del demandante.
(103)
Varias partes interesadas alegaron también que la tecnología empleada en la planta del demandante es la principal causa de perjuicio. Durante el período considerado, el demandante sufrió varias paradas técnicas y situaciones de fuerza mayor, y se alegó que el descenso de sus ventas debería atribuirse a las numerosas paradas y no a las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. Argumentos similares se adujeron en relación con la rentabilidad del demandante.
(104)
En cuanto a la alegación de que el demandante no debería haber ampliado la capacidad de producción durante el receso económico mundial, debe recordarse que el demandante no adquirió nuevas capacidades, sino que simplemente amplió su capacidad de producción optimizando los procesos existentes. Esto debe considerarse una decisión de negocio razonable en un mercado en el que el consumo total se mantiene estable pero las ventas caen debido a la competencia de unas importaciones a bajo precio. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(105)
Por lo que se refiere a la alegación de que fueron las paradas causadas por problemas técnicos las que infligieron el perjuicio al demandante, la investigación puso de manifiesto que el proceso de producción del VAM requiere un mantenimiento y cierre cíclicos de la planta a intervalos regulares y planificados. Por tanto, tres de las cinco paradas deben considerarse parte del funcionamiento normal de una planta de VAM.
(106)
Por otro lado, se comprobó que las tres paradas planeadas se basaron en decisiones conscientes del demandante de interrumpir la producción en momentos en los que la presión de precios ejercida por las importaciones objeto de dumping era tan fuerte que no se encontraba en posición de realizar suministros a precios sostenibles. Durante esas paradas, el demandante contaba con existencias suficientes para proveer los reducidos volúmenes que exigían los correspondientes contratos o las ventas inmediatas. Además, la reducción de las existencias señalada en el considerando 72 confirma que durante el período considerado se realizaron entregas de manera constante.
(107)
Sobre esta base se comprobó que la incidencia global de las paradas técnicas del demandante no rompía el nexo causal. Por tanto se rechazaron los argumentos expresados por las partes interesadas con respecto al perjuicio autoinfligido.
3.4. Acceso a las materias primas: la ventaja competitiva natural de los productores del país afectado
(108)
Varias partes interesadas alegaron que la dependencia del demandante de los suministros externos de materias primas debería considerarse una de las principales fuentes de sus problemas, más que las importaciones objeto de dumping. Se alegó también que los exportadores de los EE.UU. gozan de una ventaja competitiva natural, pues tienen acceso a materias primas, a saber, etileno y ácido acético, más baratas.
(109)
En cuanto a los supuestos problemas relacionados con las fuentes de materias primas de las que dispone el demandante, el argumento aducido no tiene fundamento, ya que se comprobó que el demandante se beneficia también de canales preferenciales y de materiales suministrados por la planta in situ de su proveedor y por una empresa del grupo. Por consiguiente, los precios de las principales materias primas eran comparables a los del mercado del país afectado.
(110)
De ello se deduce que, si bien los precios generales de la principal materia prima utilizada en la producción de VAM fueron de hecho más bajos en los EE.UU. que en el mercado de la Unión, ello no influyó en los costes del demandante.
(111)
El que la diferencia de precios de las materias primas solo pudo tener un efecto parcial en los problemas experimentados por el demandante lo confirmó el hecho de que se registraran cifras de rentabilidad mucho mejores con otros productos fabricados por el demandante que contenían las mismas materias primas.
(112)
Sobre esta base se concluye provisionalmente que la incidencia de los precios de las materias primas no rompe el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la causalidad
(113)
Se concluyó, pues, que existe una nexo causal entre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. Se analizaron otras causas posibles de perjuicio, como la incidencia de las importaciones procedentes de otros terceros países y de la crisis económica, la ventaja competitiva natural de los productores exportadores de materias primas y el perjuicio autoinfligido, pero ninguna de ellas influyó en la situación de la industria de la Unión de manera que se rompa el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
(114)
Partiendo de este análisis de los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión, se concluyó, por tanto, de manera provisional, que existe un nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de los EE.UU. y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión durante el PI.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Interés de la industria de la Unión
(115)
La investigación mostró que la industria de la Unión está sufriendo un perjuicio importante por los efectos de las importaciones objeto de dumping, que subcotizaron sus precios según se detalla en los considerandos 48 y siguientes.
(116)
La industria de la Unión está invirtiendo para mejorar su eficiencia y está racionalizando progresivamente su proceso de producción. Cabe esperar que las medidas eviten que continúe la competencia desleal de las importaciones a bajo precio objeto de dumping y, en consecuencia, permitan que se resuelva la situación de la industria de la Unión.
(117)
Por otro lado, si no se impusieran las medidas, la situación financiera y la rentabilidad actuales de la industria de la Unión, según se han analizado en la presente investigación, en los considerandos 54 y siguientes, no son lo bastante sólidas para seguir resistiendo la presión que ejercen las importaciones objeto de dumping. La consecuencia sería, probablemente, el abandono o la reducción significativa de la producción de la industria de la Unión destinada al mercado libre.
(118)
A la vista de este análisis, se espera que la industria de la Unión se beneficie de la imposición de medidas provisionales.
2. Interés de los importadores
(119)
La Comisión envió cuestionarios a los dos importadores conocidos no vinculados que se dieron a conocer en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(120)
La investigación mostró que una parte importante de su volumen de negocios global está relacionada con el producto afectado.
(121)
Se analizó la incidencia de los derechos sobre la rentabilidad del importador. El análisis puso de manifiesto que el beneficio y el margen comercial de sus importaciones son tales que la imposición de medidas podría ir, de hecho, en detrimento de su rentabilidad. Por consiguiente, desde el punto de vista de los costes, si se impusieran las medidas, estas tendrían muy probablemente un impacto en el negocio del importador. Sin embargo, el importador confirmó que podría repercutir sobre sus clientes al menos parte del incremento de los costes, dada la actual situación del mercado, en el que se espera que la demanda se mantenga estable. Además, la investigación reveló que el importador puede proveerse del producto recurriendo a productores no sujetos al derecho, como los exportadores taiwaneses o los productores de la Unión.
(122)
A la vista de lo expuesto, se concluyó que la imposición de medidas tendría un efecto limitado sobre los importadores.
3. Interés de los usuarios
(123)
Los usuarios mostraron un gran interés en este asunto. Doce de ellos cooperaron en la investigación; de estos, dos fueron sometidos a verificación, dado su volumen de importaciones procedentes del país afectado. Estas empresas están establecidas por toda la Unión y están presentes en el sector de aplicaciones industriales tales como revestimientos, pinturas y adhesivos.
(124)
Las importaciones de los usuarios que cooperaron representan en torno a un tercio de las importaciones totales procedentes de los EE.UU., según cifras de Eurostat. La investigación mostró que el 30 % de las compras de VAM de los usuarios cooperantes eran de origen estadounidense, mientras que un 57 % provenían de la UE.
(125)
La investigación puso de manifiesto que el VAM representaba, de media, en torno a un tercio del coste de producción de los dos usuarios verificados.
(126)
Algunos usuarios alegaron que la imposición de medidas incrementaría su coste de producción y que sería difícil repercutir ese incremento sobre sus clientes, dada la feroz competencia de precios en el mercado. Supuestamente, esta dificultad puede dar lugar a una reducción de la cuota de mercado de los usuarios en beneficio de sus competidores de fuera de la Unión, o a un cambio de su actual proceso de producción a otros que no incluyan el producto afectado. La consecuencia final de las medidas sería, supuestamente, una importante reducción de los márgenes de beneficio de los usuarios.
(127)
Dos de estos usuarios alegaron que la reducción de los márgenes de beneficio llevaría a una disminución de las inversiones en la producción, con las consiguientes repercusiones en el empleo.
(128)
En cuanto a la alegación sobre la reducción de los márgenes de beneficio, teniendo en cuenta los elevados niveles de rentabilidad de los usuarios, es de esperar que, si no pueden repercutir el incremento de costes sobre sus clientes, la imposición de derechos solo disminuya ligeramente sus márgenes de beneficio. Por tanto, es probable que las inversiones en la producción no se vean perturbadas y que no se produzca ningún efecto adverso significativo sobre el empleo. Así pues, esta alegación es rechazada.
(129)
En lo que respecta a la alegación de que las medidas impuestas a las importaciones del producto afectado serían perjudiciales para la competitividad de los usuarios de la Unión, ya que aumentarían sus costes de producción y favorecerían a las importaciones de productos posteriores procedentes de otros terceros países, se recuerda que los derechos no pretenden detener las importaciones y que el nivel de las medidas no es tal que impida a los usuarios proveerse de productos originarios de los EE.UU. El propósito de los derechos antidumping es reestablecer la igualdad de condiciones en el mercado de la Unión en relación con el producto afectado. Sobre la base de lo expuesto y teniendo presente que solo un tercio del consumo de VAM de los usuarios es originario de los EE.UU., se rechaza la alegación.
(130)
Además, debe subrayarse también que muchos usuarios indicaron que, debido a las escasas fuentes de VAM, el contar con un suministro suficiente de VAM originario de la Unión es una prioridad. A este respecto, debe recordarse que la investigación ha puesto de manifiesto la probabilidad de que la industria de la Unión deba nada menos que abandonar el suministro de VAM al mercado libre si no se imponen las medidas. En relación con la diversidad del suministro, la imposición de medidas iría, pues, en interés de los usuarios de la Unión.
(131)
A la vista de lo expuesto, se concluye provisionalmente que la imposición de medidas tendría sobre los usuarios unos efectos negativos limitados.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(132)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no puede extraerse claramente la conclusión de que la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones de acetato de vinilo originario de los EE.UU. no vaya en interés de la Unión.
G. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(133)
Teniendo en cuenta las conclusiones a las que se ha llegado en relación con el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, deben imponerse medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando perjuicio a la industria de la Unión.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(134)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(135)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir su coste de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(136)
Por tanto, el nivel de eliminación del perjuicio se calculó comparando el precio medio de las importaciones objeto de dumping y el precio objetivo de la industria de la Unión. El precio objetivo se estableció sumando un margen de beneficio objetivo a los costes de producción de la industria de la Unión. El margen de beneficio objetivo se fijó provisionalmente en el 9,9 %. Este margen de beneficio se estableció tomando como referencia la rentabilidad basada en el rendimiento medio (medido como EBITDA/ventas) que las empresas petroquímicas que operan en un sector similar al del VAM generaron en el período 2007-2009.
(137)
Los márgenes de subcotización resultantes superan el 30 %.
2. Medidas provisionales
(138)
Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que las medidas antidumping provisionales deben imponerse a las importaciones procedentes del país afectado al nivel del margen de dumping o de perjuicio inferior, de conformidad con la regla del derecho inferior. En el presente caso, el tipo de derecho debe fijarse, en consecuencia, al nivel de los márgenes de dumping comprobados.
(139)
Los tipos de derecho antidumping para empresas concretas especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación comprobada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») son aplicables, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de los Estados Unidos de América y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(140)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping individual para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o a ese cambio en las entidades de producción y venta. La Comisión, cuando proceda, y tras consultar al Comité Consultivo, modificará en consecuencia el Reglamento poniendo al día la lista de empresas que se benefician de tipos de derecho individuales.
(141)
Sobre esta base, los tipos de derecho antidumping propuestos, expresados con respecto al precio cif en la frontera de la Unión, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipos de derecho provisionales
Celanese Ltd
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Las demás empresas
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. DIVULGACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(142)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos antidumping formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de acetato de vinilo, actualmente clasificado en el código NC 2915 32 00, originario de los Estados Unidos de América.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
Celanese Ltd
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Las demás empresas
13,8 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les revelen los hechos y consideraciones fundamentales sobre cuya base se ha adoptado el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
Con arreglo al artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 16 de agosto de 2011.