РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN,
de 9 de marzo de 2012,
relativa a la Ayuda estatal SA.12522 (C 37/08) - Francia - Aplicación de la decisión «Sernam 2»
[notificada con el número C(2012) 1616]
(El texto en lengua francesa es el único auténtico.)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2012/398/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFUE) y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero (1);
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a);
Después de haber emplazado a los interesados a que presentaran sus observaciones, de conformidad con los citados artículos (2);
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. CONTEXTO GENERAL DEL PROCEDIMIENTO
(1)
El 23 de mayo de 2001, la Comisión aprobó una ayuda a la reestructuración de SCS Sernam (sociedad en comandita simple), que se convirtió en Sernam SA en diciembre de 2001 (en lo sucesivo, la «Decisión Sernam 1») (3).
(2)
El 20 de octubre de 2004, la Comisión adoptó una decisión final por la que confirmaba que la ayuda aprobada mediante la Decisión Sernam 1, por un importe de 503 millones EUR, era compatible con el mercado interior bajo ciertas condiciones (en lo sucesivo, la «Decisión Sernam 2») (4). Esta Decisión destacaba también la presencia de una ayuda adicional de 41 millones EUR incompatible con el mercado interior, que Francia debía recuperar.
(3)
Mediante carta de 24 de junio de 2005, un primer tercero (en lo sucesivo, el «primer denunciante») denunció la aplicación incorrecta de la Decisión Sernam 2 (5).
(4)
El 22 de febrero de 2006, ese primer denunciante presentó también un recurso por omisión contra la Comisión, en la medida en que, en su momento, esta no había actuado con respecto a su denuncia.
(5)
Mediante carta de 10 de abril de 2006 una segunda parte interesada, la empresa Mory Group (en lo sucesivo, el «segundo denunciante») presentó también una denuncia ante la Comisión (6).
(6)
En resumen, ambos denunciantes consideraban que la Decisión Sernam 2 había sido aplicada de manera abusiva y solicitaron que la Comisión incoara un nuevo procedimiento formal de examen de la aplicación por parte de Francia de la Decisión Sernam 2.
(7)
Mediante carta de 16 de julio de 2008, la Comisión informó a Francia de su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 108, apartado 2, del TFUE en relación con la aplicación por Francia de la Decisión Sernam 2, (en lo sucesivo, la «Decisión de incoación»). La Comisión expuso, en particular, sus dudas sobre la compatibilidad con la Decisión Sernam 2 de las modalidades elegidas por Francia para, según esta, aplicar dicha Decisión y sobre la posibilidad de que esas modalidades incluyeran nuevas ayudas estatales.
(8)
Esa Decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (7). Los argumentos de los dos denunciantes se resumen en su considerando 16. Mediante la misma Decisión, la Comisión emplazó a los interesados a que presentaran sus observaciones respecto a la aplicación por parte de Francia de la Decisión Sernam 2.
(9)
El 8 de octubre de 2008, las autoridades francesas presentaron sus observaciones sobre la Decisión de incoación.
(10)
La Comisión recibió observaciones al respecto de las partes interesadas. El primer denunciante presentó observaciones el 13 de noviembre de 2008. La Société Nationale des Chemins de Fer (en lo sucesivo, la «SNCF») presentó observaciones el 6 de febrero de 2009. El fondo de inversión Butler Capital Partners (en lo sucesivo, «BCP») presentó observaciones el 9 de febrero de 2009. La Comisión transmitió las observaciones recibidas a Francia el 25 de marzo de 2009, dándole la posibilidad de comentarlas, y recibió los comentarios de las autoridades francesas sobre las observaciones del primer denunciante el 7 de mayo de 2009.
(11)
El 15 de marzo de 2011, el segundo denunciante emplazó a la Comisión a que adoptara «medidas de instrucción» a fin de comprobar las condiciones de aplicación de la Decisión Sernam 2. La Comisión le contestó el 18 de mayo de 2011, indicando las medidas de instrucción llevadas a cabo desde la adopción de la Decisión de incoación.
(12)
El 25 de noviembre de 2009 y el 29 de noviembre de 2011, la Comisión envió sendas solicitudes de información a las autoridades francesas. Las respuestas se recibieron, respectivamente, el 15 de enero de 2010 y el 25 de enero de 2012.
1.2. CONTEXTO NACIONAL DEL PROCEDIMIENTO
(13)
El 3 de enero de 2007, la empresa Mory Group solicitó a las autoridades francesas que emitieran dos órdenes de adeudo: 1) Una contra Sernam SA relativa a la ayuda de 41 millones EUR declarada incompatible con el mercado común por la Decisión Sernam 2 y que, según el solicitante, no había sido efectivamente recuperada por Francia y 2) otra contra el beneficiario (no nombrado) de ayudas a la reestructuración de Sernam SA supuestamente concedidas por Francia con vistas a la operación de transferencia de los activos de Sernam SA (respecto a los detalles de esa operación, véase la sección 2.4 de la presente Decisión).
(14)
El Ministro de Economía, Hacienda e Industria rechazó por correo las peticiones del segundo denunciante. Tal decisión de rechazo fue objeto de un recurso por exceso de poder interpuesto por la sociedad Mory Group ante el Tribunal Administrativo de París. Según la información de que dispone la Comisión, ese litigio está aún pendiente.
(15)
Además, el 31 de enero de 2012 se presentó un procedimiento concursal contra la sociedad Sernam Xpress (en lo sucesivo, «Sernam Xpress»). Sernam Xpress es la sociedad que recibió los activos y pasivos no financieros de Sernam SA cuando tuvo lugar la operación de transferencia de activos de Sernam SA (respecto a los detalles de esa operación, véase la sección 2.4). El Tribunal de Comercio de Nanterre decidió un período de observación de seis meses y estableció una nueva audiencia el 27 de marzo de 2012.
2. DESCRIPCIÓN
2.1. LA EMPRESA SERNAM
(16)
Desde su creación en 1970 por la SNCF como servicio interno, las actividades de la empresa Sernam consisten en actividades de mensajería y transporte urgente de paquetes y palés (8).
(17)
El 1 de febrero de 2000, todas las actividades de Sernam se adjudicaron a una filial, constituyéndose así SCS Sernam (sociedad en comandita simple). SCS Sernam se transformó en sociedad anónima (Sernam SA) el 21 de diciembre de 2001. Sernam SA tenía en 2005 10 filiales operativas, así como una empresa de prestaciones viarias, la empresa Sernam Transport Route.
(18)
El 17 de octubre de 2005, Sernam Xpress recibió los activos y los pasivos no financieros de Sernam SA con motivo de la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam (respecto a los detalles de esa operación, véase la sección 2.4). Sernam Xpress era entonces propiedad al 100 % de Financière Sernam.
(19)
Durante el año 2006, BCP entró, con un 51,8 %, en el capital de Sernam Xpress. Al mismo tiempo, Sernam Xpress adquirió la empresa Coulonge, una empresa de transporte con sede en Limoges.
(20)
En el transcurso de 2011, las empresas Financière Sernam y Sernam Xpress se vieron en la obligación de reconstituir sus capitales propios antes del final del ejercicio contable. Dado que BCP no aportó el capital necesario, se efectuaron dos operaciones.
(21)
En primer lugar, en mayo de 2011, Sernam Xpress aportó la marca Sernam a su filial operativa, la sociedad Sernam Services (esta aportación se valora en 15 millones EUR).
(22)
En segundo lugar, el 30 de junio de 2011, la sociedad Sernam Xpress fue disuelta y la sociedad Financière Sernam, socio único, absorbió el patrimonio de aquella (operación denominada «transmisión universal de patrimonio»).
(23)
En consecuencia, el grupo Sernam está actualmente constituido por Financière Sernam y por las filiales de la antigua Sernam Xpress que son Sernam Services, ya mencionada, y la sociedad Aster (en lo sucesivo, «Aster»). Aster es la antigua empresa Sernam Transport Route. Sernam Xpress había vendido esta filial en diciembre de 2005, y había concedido una garantía sobre el volumen de negocios al comprador. En marzo de 2008, Sernam Xpress volvió a adquirir la sociedad, que, mientras tanto, había cambiado su nombre por Aster. En el momento de la recompra, Sernam Xpress aportó 5 millones EUR a Aster en cuenta corriente. Esta suma en cuenta corriente se le condonó a Aster en un Consejo celebrado en julio. En diciembre de 2011, la Financière Sernam, que, mientras tanto, había absorbido a Sernam Xpress (véase el considerando 22) recapitalizó a la sociedad Aster, condonándole 5 599 998 EUR consignados en cuenta corriente.
(24)
Dado que la situación financiera del grupo Sernam continuaba deteriorándose, el 31 de enero de 2011 se inició un procedimiento de administración judicial de las sociedades Financière Sernam y Sernam Services. El 3 de febrero de 2011, la filial Aster fue declarada en liquidación con continuación temporal de la actividad. El Tribunal de Comercio de Nanterre decidió un período de observación de seis meses y fijó una nueva audiencia el 27 de marzo de 2012.
2.2. LA DECISIÓN SERNAM 1, DE 23 DE MAYO DE 2001
(25)
En su Decisión Sernam 1, la Comisión autorizó una ayuda por importe de 503 millones EUR para la reestructuración de SCS Sernam. Esa ayuda se autorizaba, en particular, sobre la base de un compromiso de Francia de vender la empresa. En efecto, la sociedad Géodis SA (9), empresa de transporte y logística de Derecho común que cotiza en el segundo mercado de la bolsa de París debía adquirir el 60 % del capital de SCS Sernam. De este modo, Géodis debía haber pasado a asumir íntegramente las deudas de SCS Sernam de forma ilimitada (10) y a cubrir los gastos adicionales de la reestructuración por un importe de 67 millones EUR. SCS Sernam, por su parte, se comprometía a reducir el número de sus centros de explotación de 107 a 72 en el período comprendido entre 1999 y 2004, a reducir su volumen de negocios en un 18 %, a reducir su personal y a efectuar la reestructuración con el presupuesto mencionado y en el tiempo prescrito, es decir, antes del inicio de 2004.
2.3. LA DECISIÓN SERNAM 2, DE 20 DE OCTUBRE DE 2004
(26)
En su Decisión Sernam 2, la Comisión constató que la ayuda de 503 millones EUR autorizada por la Decisión Sernam 1 se abonó en condiciones distintas a las previstas en la Decisión Sernam 1, debido, en particular, a la asunción por Géodis del 15 % (en lugar del 60 % previsto) de las participaciones de SCS Sernam. Géodis renunció, además, a contribuir con fondos propios a los costes de reestructuración de la empresa por importe de 67 millones EUR.
(27)
En vista de estos elementos, la Comisión impuso condiciones a la autorización de 503 millones EUR de ayudas a la reestructuración concedidas a Sernam SA. El artículo 3 de la Decisión Sernam 2, que contiene estas condiciones, está formulado del modo siguiente:
«Artículo 3
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 2, deberán cumplirse los siguientes requisitos:
a)
Sernam solo podrá desarrollar sus actividades de transporte de mensajería por ferrocarril con el concepto de Train Bloc Express, «TBE». A este respecto, la SNCF garantiza que ofrecerá a cualquier otro operador que así lo solicite las mismas condiciones que concede a Sernam para el desarrollo de transporte de mercancías por ferrocarril («TBE»).
b)
En cambio, durante los dos próximos años a partir de la fecha de notificación de la presente Decisión, Sernam deberá sustituir íntegramente sus medios propios y sus servicios de transporte por carretera por medios y servicios de transporte por carretera de una o varias empresas independientes, jurídica y económicamente, de la SNCF y seleccionadas por medio de un procedimiento abierto, transparente y no discriminatorio.
Por medios propios y servicios de transporte por carretera de Sernam se entenderá el conjunto de los medios viales -es decir, los vehículos de transporte por carretera- de la compañía Sernam en plena propiedad o en arrendamiento financiero/alquiler.
Las empresas que retomen las actividades por carretera de Sernam deberán garantizar toda la prestación del servicio con sus recursos propios.
2. No se aplicarán los requisitos del apartado 1 si Sernam vende sus activos en bloque antes del 30 de junio de 2005, a precio de mercado, a una empresa que no tenga ningún vínculo jurídico con la SNCF, con arreglo a un procedimiento transparente y abierto.»
(28)
En la Decisión Sernam 2, la Comisión señaló también que las autoridades francesas abonaron una ayuda adicional de 41 millones EUR a Sernam, consideró que la ayuda era incompatible con el mercado interior y ordenó su recuperación por Francia.
2.4. LA TRANSMISIÓN DE LAS ACTIVIDADES DE SERNAM SA A LA FINANCIÈRE SERNAM
(29)
A efectos de la ejecución de la Decisión Sernam 2, Francia afirma haber respetado la condición establecida en el artículo 3, apartado 2. Explica que, en un comunicado de prensa (11), la SNCF emplazó a todas las partes interesadas a ponerse en contacto con el Banco ABN AMOR y que se pidió a 34 grupos industriales, financieros o consorcios que examinaran el expediente. Las cartas de invitación para la primera ronda, enviadas por ABN AMRO a las partes que solicitaron el expediente incluyen una solicitud de ofertas de adquisición de la totalidad de los activos de Sernam SA (dado que la carta estaba en lengua inglesa, el término utilizado es assets).
(30)
Según las autoridades francesas, la situación económica de Sernam no permitió obtener propuestas de valoración positiva. Todas las ofertas presentadas en el marco de este procedimiento concluyeron con un valor claramente negativo:
-
[candidato 1] (oferta preliminar): -120 millones EUR;
-
[candidato 2] (oferta preliminar): -90,4 millones EUR;
-
[candidato 3] (oferta preliminar): -90,4 millones EUR;
-
[candidato 4] (oferta en la segunda ronda): -65,2 millones EUR;
-
[candidato 5] (oferta en la segunda ronda): -56,4 millones EUR.
(31)
Frente a la falta de ofertas en firme, el equipo de dirección de Sernam SA presentó una oferta de adquisición a través de una sociedad aún por crear, llamada en primer lugar Bidco y luego Financière Sernam.
2.4.1. Fecha efectiva de las operaciones de transmisión de las actividades de Sernam a la Financière Sernam
(32)
Esta oferta se remitió a la SNCF el 30 de junio de 2005 y fue aceptada en principio por la Dirección General de la SNCF el mismo día. No obstante, la celebración formal del Protocolo de Acuerdo entre todas las partes implicadas requirió ciertos trámites. El Protocolo de Acuerdo entre la SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (una de las 10 filiales al 100 % de Sernam SA, creada en 2002) y los dirigentes de la futura sociedad Financière Sernam, se firmó el 21 de julio de 2005 (en lo sucesivo, el «Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005»). La Financière Sernam se inscribió en el Registro Mercantil el 14 de octubre de 2005. Las diferentes operaciones de transmisión de las actividades de Sernam a la Financière Sernam, que se describen con detalle en los considerandos siguientes, se efectuaron el 17 de octubre de 2005.
2.4.2. Las diferentes operaciones de transmisión de las actividades de Sernam a la Financière Sernam
(33)
Las autoridades francesas indicaron que la transmisión de las actividades de Sernam a la Financière Sernam se dividió en cuatro fases:
a)
la SNCF recapitalizó su filial al 100 % Sernam SA por valor de 57 millones EUR;
b)
Sernam SA efectuó en beneficio de su filial al 10 % Sernam Xpress, una aportación que afectó a todos los elementos del activo, incluidos los 57 millones EUR de la recapitalización descrita en a), y del pasivo de Sernam, con exclusión únicamente de los pasivos denominados «financieros» (préstamo subordinado contraído por la sociedad Sernam SA con el grupo SNCF, pasivo correspondiente a la rescisión del contrato «GPS - IBM»;) por un importe de 38,5 millones EUR (12). Como contrapartida por esa aportación, Sernam SA recibió una participación en Sernam Xpress con un valor nominal de 100 EUR;
c)
posteriormente, Sernam Xpress procedió a un aumento del capital de 2 millones EUR, que fue suscrito en su totalidad por la SNCF; tras esta operación, la SNCF estaba en posesión de la mayoría de las participaciones de Sernam Xpress;
d)
Sernam SA y la SNCF vendieron por un precio de 2 millones EUR a la Financière Sernam la totalidad de sus participaciones en Sernam Xpress, lo que representaba la totalidad del capital de esta última.
(34)
Sernam SA fue liquidada judicialmente el 15 de diciembre de 2005. Los 41 millones EUR reembolsables a la SNCF en virtud de la Decisión Sernam 2 se consignaron en el pasivo de esta liquidación (13).
(35)
Las operaciones están representadas en el cuadro siguiente:
(36)
El Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 preveía, además de la recapitalización por la SNCF, respectivamente, de Sernam SA por valor de 57 millones EUR y de Sernam Xpress por valor de 2 millones EUR, la concesión de garantías por la SNCF a la Financière Sernam (descritas con detalle en los considerandos 72 a 85 de la Decisión de incoación) y una cláusula resolutoria en caso de decisión negativa de la Comisión en los cinco años siguientes a la celebración del Protocolo de Acuerdo (descrita con detalle en el considerando 117 de la Decisión de incoación).
2.5. RAZONES QUE CONDUJERON A INCOAR EL PROCEDIMIENTO
(37)
En su Decisión de 16 de diciembre de 2008, la Comisión quiso comprobar si Francia había respetado, tal como pretende, el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2 y si el procedimiento de recuperación de la ayuda incompatible de 41 millones EUR elegido por Francia, es decir, la inclusión de la deuda con el Estado en la quiebra de Sernam SA, permitía efectivamente eliminar el falseamiento de la competencia ocasionado por la ayuda. Además, la Comisión quiso comprobar que la operación de transferencia de los activos de Sernam SA no dio lugar a nuevas ayudas estatales incompatibles con el mercado interior.
2.6. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS
2.6.1. Observaciones de los denunciantes
(38)
En primer lugar, el primer denunciante considera que no se han cumplido las condiciones impuestas por la Decisión Sernam 2 para la venta de los activos de Sernam SA.
(39)
Ante todo, no se ha respetado la fecha límite impuesta por la Decisión Sernam 2 para efectuar la venta, es decir, el 30 de junio de 2005, puesto que las operaciones de transmisión no se aprobaron hasta el 17 de octubre de 2005 y la venta de las acciones hubiera debido llevarse a cabo el mismo día.
(40)
Además, respecto al precio de la transmisión, el primer denunciante considera que este se fijó únicamente tomando como referencia la oferta de la Financière Sernam. Esa oferta era en sí misma ilegal porque implicaba la concesión de nuevas ayudas, en particular la recapitalización de Sernam SA. Por último, el primer denunciante subraya que Sernam Xpress no era una empresa independiente de Sernam SA, como demuestra la Comisión en su Decisión de incoación.
(41)
Por otra parte, las operaciones de transmisión constituyen en realidad un share deal, es decir, el mantenimiento en el mercado de la entidad beneficiaria con un simple cambio de propietario de la entidad.
(42)
También denuncia la violación del requisito de organizar la venta mediante un procedimiento transparente y abierto. En su opinión, hubiera sido necesario someter a consulta pública y convocatoria de licitación la venta de Sernam Xpress, tras la doble recapitalización de Sernam SA y de Sernam Xpress, en vez de la de Sernam SA.
(43)
En segundo lugar, denuncia la manipulación realizada en la valoración de los activos y los pasivos trasmitidos y la subvaloración de la entidad vendida.
(44)
En tercer lugar, el primer denunciante enumera una serie de medidas que, a su modo de ver, constituyen nuevas ayudas: la recapitalización de 57 millones, la no recuperación de los 41 millones de ayuda ilegal y la condonación de deudas financieras de Sernam SA con la SNCF. Todas estas medidas son, en su opinión, ayudas incompatibles con el mercado interior.
(45)
En cuarto lugar, el primer denunciante subraya que Sernam SA debía ser liquidada en vez de cedida. Comparte las dudas de la Comisión sobre la inclusión de algunos de los costes en el cálculo de la liquidación y considera que en ningún momento aparece que el coste real de la reestructuración de Sernam fuera inferior al coste de una liquidación.
(46)
De todo ello, el primer denunciante concluye que no solo las autoridades francesas no cumplieron la obligación de recuperar una ayuda de 41 millones EUR declarada incompatible, sino que concedieron nuevas ayudas por un importe mínimo de 95 millones EUR, a los que conviene añadir diversas ayudas concedidas en forma de garantías.
(47)
Por su parte, el segundo denunciante no presentó observaciones sobre la Decisión de incoación.
2.6.2. Observaciones de las partes interesadas considerando que la Decisión Sernam 2 ha sido respetada
2.6.2.1. Observaciones de la SNCF
(48)
La SNCF considera que cumplió la condición establecida en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2. Afirma haber vendido todos los activos de Sernam en un solo bloque, antes del 30 de junio de 2005, a precio de mercado, a una empresa que no tenía ningún vínculo jurídico y mediante un procedimiento transparente y abierto.
(49)
Según la SNCF, las operaciones de transmisión fueron indisociables y simultáneas. La Comisión no puede, pues, proceder a su disociación artificial.
(50)
Considera que, en caso de precio negativo, se respeta el principio del inversor privado en una economía de mercado si el coste de la venta es inferior al coste de liquidación que soportó el Estado accionista, y presenta observaciones detalladas para demostrarlo.
(51)
Por último, destaca que la obligación relativa a la devolución de la ayuda de 41 millones EUR se consignó en el pasivo de la liquidación de Sernam SA.
2.6.2.2. Observaciones de Butler Capital Partners
(52)
En primer lugar, BCP aporta precisiones sobre su intervención en el capital de Sernam Xpress.
(53)
En segundo lugar, BCP precisa el objetivo que perseguía con la adquisición de la sociedad Coulonge.
(54)
En tercer lugar, BCP niega que Sernam Xpress dispusiera de un excedente de tesorería a raíz de las recapitalizaciones de 57 y 2 millones EUR. BCP hubiera debido reinyectar 6 millones EUR de liquidez para reducir el nivel de tesorería hasta un punto aceptable habida cuenta de las pérdidas a financiar.
(55)
En cuarto lugar, BCP niega que el beneficio de la ayuda de 41 millones EUR se transfiriera a Sernam Xpress. BCP considera que tal situación solo podría plantearse si se demostrara que la transmisión de las actividades de Sernam SA no se llevó a cabo a precio de mercado. Ahora bien, según BCP, la transmisión se efectuó tras un procedimiento abierto, transparente y no discriminatorio. BCP recuerda también que el proceso de transmisión fue acompañado de un peritaje.
(56)
Por último, por lo que se refiere a las consecuencias de su toma de control de Sernam, BCP analiza el aumento de capital como una venta y considera que, de acuerdo con la jurisprudencia Banks (14) y SMI (15), la recuperación de una ayuda hipotética no puede afectar a la Financière Sernam o a su filial Sernam Xpress.
2.7. OBSERVACIONES DE FRANCIa
2.7.1. En cuanto al respeto de la Decisión Sernam 2
2.7.1.1. En cuanto al respeto de la fecha límite de venta
(57)
Las autoridades francesas consideran que la oferta firme de compra, jurídicamente atractiva para el comprador, se entregó el 30 de junio de 2005 y fue aceptada el mismo día por la SNCF, lo que hizo el acuerdo irrevocable desde el punto de vista del Derecho francés de los contratos.
2.7.1.2. En cuanto al precio de venta
(58)
Las autoridades francesas consideran que la Decisión Sernam 2 no prohibía vender a un precio negativo y que la jurisprudencia reconoce que este puede constituir un precio de mercado.
(59)
Los activos se vendieron al precio negativo de 57 millones EUR correspondiente al importe de la recapitalización de Sernam SA por la SNCF. Este precio era mejor que las ofertas indicativas presentadas inicialmente y constituía la única oferta firme propuesta por el mercado a la SNCF. Fue validado por varios informes de expertos independientes (ABN AMRO, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings y la Comisión de Participaciones y Transferencias).
(60)
Según las autoridades francesas, la recapitalización previa efectuada por la SNCF no es sino una modalidad de aplicación. La Comisión no puede, pues, remitirse a esa recapitalización para impugnar el valor de mercado de los activos de Sernam, cuando la existencia de un precio de mercado excluye la calificación como ayuda del conjunto del precio negativo.
2.7.1.3. En cuanto a la venta de activos
(61)
En respuesta al análisis de la Comisión, según la cual la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam consta de dos operaciones sucesivas, a saber: 1) una transferencia intragrupo de los activos en bloque de Sernam SA a Sernam Xpress (en ese momento filial al 100 % de Sernam SA), y 2) la venta de Sernam Xpress a la Financière Sernam, correspondiente a un share deal, y no a una venta de activos, las autoridades francesas consideran que se trata de una disociación artificial e injustificada.
(62)
En primer lugar, las operaciones de transmisión corresponden a una «operación de aportación-venta» aplicada mediante recapitalización, a saber, una operación indisociable que se efectuó por dos razones: 1) el derecho francés no permite proceder a una venta de activos con un precio negativo, y 2) convenía garantizar que el comprador no tuviera vínculo jurídico con la SNCF.
(63)
Habida cuenta de su persistente situación económica deficitaria (las pérdidas acumuladas de los últimos cuatro ejercicios anteriores a la venta se elevaron a 309,2 millones EUR), los activos de Sernam SA tenían un valor global negativo.
(64)
Para ajustarse a la prohibición del Derecho francés de vender a precio negativo y garantizar la neutralidad económica de la operación de venta, la costumbre de los profesionales en caso de valor negativo de los activos en venta consiste 1) en prever que el precio pagado por el comprador será un precio simbólico y 2) en adoptar un dispositivo destinado a compensar al comprador (bien una participación del vendedor en un aumento de capital antes de la venta, bien una condonación por el vendedor de los créditos que pudiera tener frente a la sociedad cedida).
(65)
Además, con el fin de evitar que los acreedores de Sernam SA pudieran cuestionar la validez de la operación o ejercer su derecho de oposición, convenía añadir a los activos en bloque los pasivos necesarios para que Sernam pudiera continuar sus actividades. Una venta simple de los activos no habría permitido añadir esos pasivos.
(66)
Por tanto, era conveniente proceder a una aportación parcial de activos sometidos al régimen de escisiones contemplado en los artículos L.236-16 a L.236-21 del Código de Comercio francés. A este respecto, las autoridades francesas precisan que la aportación equivalía a una venta, en el sentido de que incluye también una transferencia de propiedad, al estar remunerada mediante valores emitidos por la sociedad beneficiaria de la aportación.
(67)
Como, en virtud del artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2, el comprador no podía tener ningún vínculo jurídico con la SNCF, no era posible realizar la aportación de activos en bloque directamente a la Financière Sernam ya que, en ese caso, Sernam SA se hubiera convertido automáticamente, debido a la aportación, en accionista de la Financière Sernam. Esto explica que hubiera aportación parcial de activos a Sernam Xpress y que luego se vendiera Sernam Xpress a la Financière Sernam.
(68)
Según las autoridades francesas la contribución parcial de activos a Sernam Xpress no constituye en ningún caso una transferencia intragrupo, dado que Sernam Xpress es una «empresa intermediaria» utilizada para albergar los activos en bloque de Sernam SA con el único fin de permitir su venta concomitante al comprador -la sociedad Financière Sernam- y no para proseguir la actividad de su empresa matriz. Esos activos se albergaron y aportaron a su valor de mercado a Sernam Xpress a efectos de la realización de la operación. En cualquier caso, la aportación de activos implicó transferencia de propiedad por la que Sernam Xpress emitió una participación de 100 euros de valor nominal. Según las autoridades francesas, dicha acción representa el precio el valor real de los activos y pasivos aportados, una vez recapitalizada con 57 millones EUR.
(69)
Las autoridades francesas han adjuntado a sus observaciones en respuesta a la Decisión de incoación el dictamen del profesor de Derecho Nicolas Molfessis, según el cual «el Derecho francés […] no permitía a la SNCF ceder directamente en bloque los activos de Sernam a la Financière Sernam; las normas jurídicas aplicables obligaban a la SNCF a realizar una operación de aportación-venta para respetar las limitaciones impuestas por la Comisión:
-
Dado que el Derecho francés ignora el concepto mismo de venta a precio negativo, la operación no podía realizarse a precio de mercado, tal como exigía la Comisión, sin recapitalización previa;
-
dado que el Derecho francés ignora la figura de la cesión de deuda y que supedita la cesión de contrato al acuerdo previo del conjunto de contratistas cedidos, acuerdo imposible de obtener en la práctica, la cesión del pasivo de explotación necesario para la continuación de la actividad exigía recurrir a la técnica de la aportación parcial de activos para superar ese obstáculo. El recurso a la técnica de la aportación parcial de activos exigía la interposición de una sociedad, Sernam Xpress, para respetar la condición de ausencia de vínculo jurídico entre el cedente y el cesionario impuesta por la Comisión.
El plan establecido por Sernam debe considerarse como una cesión en bloque de activos:
-
la operación de aportación-venta, bien conocida en la práctica, ha sido asimilada por la Cour de Cassation a una cesión de activos siempre que había indicios que mostraran la indivisibilidad entre las dos operaciones, dado que, en último término, estas solo tienen como objetivo la transferencia de los activos;
-
dicha indivisibilidad se da sin duda en este caso, pues los diferentes acuerdos firmados entre las partes ponen claramente de manifiesto su voluntad de considerar las distintas transacciones como interdependientes y sin otra finalidad que la cesión de los activos de Sernam a la Financière Sernam.»
(70)
Según las autoridades francesas, los activos de Sernam SA se vendieron en bloque a una sociedad sin ningún vínculo jurídico con la SNCF, a un precio negativo correspondiente a un precio de mercado, tras una negociación de venta realizada en el marco de una licitación abierta, transparente, incondicional y no discriminatoria, de conformidad con las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
2.7.1.4. En cuanto a la naturaleza abierta y transparente del proceso de selección
(71)
Para las autoridades francesas, la afirmación de que el expediente presentado a los potenciales compradores de los activos de Sernam SA no hacía referencia a la venta de Sernam Xpress, sino a la venta de activos de Sernam SA es objetivamente falsa. Por otra parte, la exigencia de un concurso abierto, transparente y no discriminatorio no implicaría proceder a un nuevo concurso después de la recapitalización, puesto que esta solo es el resultado directo de la licitación y del precio negativo que de ella se desprende.
2.7.1.5. En cuanto a la confianza legítima
(72)
Las autoridades francesas consideran que, al prever explícitamente la posibilidad de proceder a la venta de los activos en bloque de Sernam, la Decisión Sernam 2 hizo concebir tanto a la SNCF como a las autoridades francesas esperanzas fundadas de que estuvieran autorizadas a proceder de esa manera. La incoación del procedimiento de investigación de las ayudas estatales socava pues la confianza legitima que las autoridades francesas habían puesto en la Decisión Sernam 2, tanto más cuanto que actuaron con total transparencia frente a la Comisión, proporcionándole todas las explicaciones necesarias sobre las modalidades de esa venta.
2.7.2. En cuanto a las supuestas manipulaciones realizadas al valorar los activos y los pasivos transmitidos de Sernam SA a Sernam Xpress
(73)
Por lo que se refiere a las supuestas manipulaciones realizadas en la valoración, las autoridades francesas rechazan en primer lugar que se efectuara una reducción de 22 millones en la valoración de los activos. En efecto, al tratarse de una operación de aportación parcial de activos seguida de una venta, la normativa contable aplicable exigía una valoración no del valor neto contable, como alega el primer denunciante, sino sobre la base de los valores reales de los activos y pasivos aportados. Esos valores se valoraron en función del precio de mercado o por expertos independientes. También se aplicaron las normas contables vigentes para la valoración de los créditos fiscales diferidos. Por lo que se refiere a la valoración de la cartera de marcas, esta se basó en una estimación realizada por la Comisión Europea el 23 de mayo de 2001 en el momento de la aportación de la SNCF a SCS Sernam.
(74)
Respecto a la valoración del pasivo, las autoridades francesas consideran que solo se transfirieron los pasivos necesarias para la continuación de la actividad de la sociedad beneficiaria de la aportación. Por otra parte, la valorización del badwill solo corresponde a la transcripción contable del valor de mercado negativo de 57 millones EUR.
2.7.3. En cuanto a la no obligación de recuperar la ayuda de 41 millones EUR de Sernam Xpress
(75)
Las autoridades francesas alegan que la distinción entre share deal y asset deal, en que se basa la argumentación de la Comisión en el marco de los asuntos SMI (16) y CDA (17), no es pertinente en el presente asunto.
2.7.3.1. Respecto a la disociación de la operación entre transferencia intragrupo y share deal
(76)
Por las razones descritas en los considerandos 61 a 70, las autoridades francesas consideran que las operaciones de transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam no constituyen un traspaso intragrupo seguido de un share deal, sino una venta de activos a terceros.
(77)
Subsidiariamente, alegan que el precio de mercado de Sernam Xpress habría tenido necesariamente en cuenta la existencia de la deuda de 41 millones EUR si la ayuda hubiera sido transferida. En tal caso, el precio negativo habría sido de 98 millones EUR (57 + 41). Ahora bien, el precio negativo «abonado» -en realidad percibido- por la Financière Sernam solo fue de 57 millones EUR. Por lo tanto, el vendedor realizó un ahorro de 41 millones EUR, por consiguiente, es él quien conservó el beneficio económico de la ayuda. En este contexto, las autoridades francesas remiten a la sentencia Banks (18).
2.7.3.2. Respecto al cumplimiento de las condiciones de las sentencias CDA y SMI
(78)
Las autoridades francesas alegan que, en su sentencia CDA, el Tribunal de Justicia consideró que el hecho de que CDA continuara la actividad de las empresas beneficiarias de las ayudas, no permitía como tal demostrar la existencia de una voluntad de eludir los efectos de una orden de recuperación (19).
(79)
En su opinión, el Tribunal de Justicia precisó que no había habido voluntad de eludir los efectos de la orden de recuperación en la medida en que CDA había pagado un precio de compra conforme al mercado por la compra de los activos de la sociedad LCA (20).
(80)
Según las autoridades francesas, dado que Sernam Xpress adquirió la propiedad de los activos y de una parte de los pasivos de Sernam SA a su valor de mercado, dicha operación no transfirió a Sernam Xpress el disfrute efectivo de la ventaja generada por la concesión de la ayuda de 41 millones EUR. Además, la Comisión no puede alegar que, tras la compra de sus activos, Sernam SA se convirtiera en una cáscara vacía de la que no sería posible obtener la restitución de la ayuda declarada incompatible. Tal argumento, ya desarrollado en la sentencia CDA, fue rechazado por el Tribunal (21).
(81)
Las autoridades francesas destacan que la venta de los activos en bloque de Sernam SA era una posibilidad expresamente prevista por la Comisión. El hecho de que la SNCF cediera los activos en bloque de Sernam, a precios de mercado, a una empresa con arreglo a un procedimiento transparente y abierto, no puede, pues, considerarse en ningún caso como una elusión.
(82)
Tanto más cuanto que la propia Comisión consideró que tal elusión quedaba excluida cuando «la transmisión «en bloque» de los bienes de la sociedad beneficiaria se efectúa, no solo a precio de mercado, sino además mediante un procedimiento sin condiciones y abierto a todos los competidores de dicha sociedad» (22).
(83)
Por lo que respecta al argumento de la Comisión (23) según el cual la operación no solo había permitido poner los activos al abrigo, como autoriza la sentencia CDA, sino también crear una estructura que permite financiar nuevas inversiones como la compra de la sociedad Coulonge, basta constatar que la adquisición de la sociedad Coulonge Services por Sernam Xpress se realizó paralelamente a la adquisición del control de Sernam Xpress por BCP y que Sernam Xpress se apoyó en la toma de control de BCP mediante inyección de liquidez para proceder a dicha adquisición.
(84)
Por lo tanto, contrariamente a las dudas que expresa la Comisión, también se respetó lo que las autoridades francesas consideran «el tercer criterio» de la sentencia CDA.
2.7.4. En cuanto a las nuevas ayudas a Sernam Xpress y/o a la Financière Sernam
(85)
Respecto de la existencia de nuevas ayudas en el Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 (recapitalización de Sernam SA por la SNCF por un importe de 57 millones EUR; recapitalización de Sernam Xpress por la SNCF por un importe de 2 millones EUR; garantías concedidas por la SNCF a la Financière Sernam; cláusula resolutoria), las autoridades francesas consideran que, cuando la venta tiene lugar a precio de mercado tras un procedimiento de licitación abierto y transparente con un coste inferior al coste de una liquidación, esta no conlleva elementos constitutivos de ayuda.
(86)
Además, el precio negativo presentado por la Financière Sernam corresponde a las estimaciones de los expertos independientes.
(87)
Las autoridades francesas precisan, por otra parte, que la cláusula resolutoria se incluyó en el Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 a petición de la Financière Sernam y únicamente para protegerla contra el riesgo de una decisión negativa de la Comisión. Las autoridades francesas consideran que la venta no habría sido posible sin este tipo de cláusula y alegan que la Comisión no cuestionó esa cláusula en un asunto anterior (24).
3. EVALUACIÓN DE LA COMISIÓN
3.1. RECORDATORIO DE LA MOTIVACIÓN DEL ARTÍCULO 3 DE LA DECISIÓN SERNAM 2
(88)
A título preliminar, la Comisión recuerda que el presente procedimiento se inició en virtud del artículo 16 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (25), porque la Comisión tenía indicios de que Francia había aplicado de forma abusiva la ayuda autorizada con condiciones mediante la decisión Sernam 2, y ello después de la aplicación abusiva de la ayuda autorizada, también con condiciones, mediante la decisión Sernam 1.
(89)
La Comisión considera que conviene recordar las razones que le movieron a imponer las condiciones previstas en el artículo 3 de la Decisión Sernam 2 (26):
«[…] habida cuenta de la aplicación abusiva de una ayuda, mencionada anteriormente, y del aumento en la duración del plan de reestructuración, la Comisión considera que Sernam debe proporcionar una contrapartida particular, retirándose de forma duradera de los segmentos de mercado que presenten esencialmente un exceso de capacidad, con el fin de que pueda justificarse la aprobación de parte de la ayuda de referencia.
En efecto, la concesión de ayudas estatales en mercados con un exceso de capacidad estructural o incluso en declive tendría como consecuencia inmediata permitir a una empresa, que debería haber cesado sus actividades a raíz de las dificultades declaradas, ocupar de forma artificial cuotas de mercados muy solicitadas, en detrimento de empresas competidoras y sanas desde un punto de vista financiero. Por consiguiente, conviene evitar que la ayuda tenga el efecto indeseable de expulsar del mercado solicitado a empresas sanas y favorecer a las que resultan ser incapaces de sobrevivir por sus propios medios.
En este sentido, la Comisión considera que Sernam debe retirarse de forma duradera de sus actividades en los segmentos de mercado con exceso de capacidad -en este caso, en el segmento de mercado del grupaje/de la mensajería tradicional transportada por carretera.
Aunque Sernam ya ha iniciado esta retirada, la Comisión considera que no es suficiente y que debe proseguir de forma duradera. Por ello considera necesario imponer los requisitos que: i) permitan a Sernam seguir evolucionando hacia una diversificación innovadora en un segmento de mercado en expansión (que no adolece, por tanto, de un exceso de capacidad), y ii) permitan sustituir, en los segmentos de mercado con exceso de capacidad, estancados o en declive, los servicios de Sernam por los servicios de otros operadores (con la consiguiente liberación de las cuotas de mercado de Sernam en esos segmentos).
[…]
La Comisión recuerda asimismo que, en el caso de la venta de la totalidad de Sernam (incluidos el activo y el pasivo) prevista por las autoridades francesas, deberán aplicarse en cualquier caso los requisitos de la Decisión (recuperación de las actividades de carretera de Sernam por otras empresas y diversificación de las actividades de Sernam hacia el transporte de mercancías por ferrocarril). En cambio, si Sernam tuviera que vender sus activos «en bloque», la Comisión recuerda que no se aplicarían los dos requisitos mencionados sobre la reestructuración de la compañía, ya que Sernam dejaría de ejercer su actividad con su forma jurídica actual y liberaría sus cuotas de mercado en favor del comprador independiente (que de facto podrá proseguir sus actividades con los activos de Sernam)».
(90)
Así pues, la Decisión Sernam 2 prevé dos escenarios diferentes de venta de Sernam: una venta de la totalidad de Sernam SA (activos y pasivos) y una venta únicamente de los activos. En el primer caso, la sociedad que adquiere los activos y los pasivos está sujeta a las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 1, de la Decisión Sernam 2; en la segunda, esas condiciones no se aplican.
(91)
Por otra parte, es preciso recordar el contexto más amplio en el que se inscriben las decisiones Sernam 1 y Sernam 2 de la Comisión. Sernam SA, sociedad constantemente en déficit, disfrutaba de ayudas operativas del Estado, que le concedía su empresa matriz, la SNCF, y que eran necesarias para la supervivencia de la empresa.
(92)
Era necesario poner fin a la supervivencia artificial de una empresa que ocupaba indebidamente cuotas de mercado, cuando no era competitiva. De ello se desprende que, por una parte, el proceso de rescate regular por el Estado de la sociedad Sernam llegaba a su fin y, por otra, que el falseamiento de la competencia ocasionado por esas operaciones debía bien desaparecer, bien dar lugar a medidas compensatorias. De este modo, los 41 millones EUR de ayudas ilegales incompatibles, concedidos a la sociedad Sernam entre 2001 y 2004 debían recuperarse, y debían adoptarse medidas compensatorias que liberaran cuotas de mercado como contrapartida a los 503 millones EUR de ayuda a la reestructuración.
(93)
Ahora bien, la Comisión constata de entrada que el modo en que Francia ha entendido ejecutar la Decisión de 2004 va directamente contra los objetivos citados. En efecto, las autoridades francesas han proseguido la concesión de ayudas operativas, al amparo de la ejecución de dicha Decisión, y se han esforzado en preservar la continuidad económica de la empresa, sin liberar cuotas de mercado, sino, por el contrario, tratando de reforzar su posición competitiva.
(94)
En la fase actual, debe procederse a un examen sistemático de los medios utilizados por las autoridades francesas para alcanzar sus objetivos.
3.2. APLICACIÓN ABUSIVA DE LA AYUDA AUTORIZADA POR LA DECISIÓN SERNAM 2
(95)
Las autoridades francesas confirman que las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 1, de la Decisión Sernam 2 no han sido respetadas. Por lo tanto, la Comisión puede limitarse a comprobar si Francia ha respetado las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2. Recuérdese que dicho apartado dice así:
«No se aplicarán los requisitos del apartado 1 si Sernam vende sus activos en bloque antes del 30 de junio de 2005, a precio de mercado, a una empresa que no tenga ningún vínculo jurídico con la SNCF, con arreglo a un procedimiento transparente y abierto».
(96)
Como se demostrará a continuación, Francia no ha respetado dichas condiciones.
3.2.1. La transmisión de las actividades no se llevó a cabo el 30 de junio de 2005
(97)
De las observaciones de las autoridades francesas y del primer denunciante se desprende que, el 30 de junio de 2005, la dirección de la SNCF únicamente había aceptado en principio la oferta firme de la Financière Sernam. El Protocolo de Acuerdo que compromete a todas las partes en la transacción solo se firmó el 21 de julio de 2005 y las distintas operaciones de transmisión no se ejecutaron hasta el 17 de octubre de 2005.
(98)
La Comisión concluye que la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam no tuvo lugar a más tardar el 30 de junio de 2005, tal como requería la condición impuesta por la Decisión Sernam 2. Solo esta razón bastaría para concluir que Francia ha hecho una aplicación abusiva de la ayuda autorizada de forma condicional por la Decisión Sernam 2.
3.2.2. La transmisión de las actividades no constituye una venta (27)
(99)
En los ordenamientos jurídicos de los Estados miembros de la Unión, el contrato de venta se basa en los principios desarrollados por el Derecho romano (emptio venditio). La venta consiste en la transferencia de la propiedad de un bien contra el pago de un precio. Ese precio debe ser, como señala el Gobierno francés a propósito del Derecho francés, un precio positivo.
(100)
Una transacción en virtud de la cual la persona que quiere transmitir la propiedad de uno o varios bienes ofrece dinero a la persona que los compra no constituye una venta, sino un tipo de contrato diferente.
(101)
En el presente caso, la SNCF pagó 59 millones EUR, al proceder a la recapitalización, respectivamente, de Sernam SA por un importe de 57 millones EUR, y de Sernam Xpress, por un importe de 2 millones EUR y concedió diversas garantías a la Financière Sernam. El pago de 2 millones EUR por la Financière Sernam en favor de la SNCF y de Sernam SA neutraliza la recapitalización de Sernam Xpress, pero no los demás elementos de la transacción. Por lo tanto, el contrato entre la SNCF y la Financière Sernam no puede calificarse de contrato de venta. Por lo demás, esto no lo discuten las autoridades francesas, que explican que las diferentes operaciones de transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam no constituyen una venta porque el Derecho francés no les habría permitido efectuar una venta que condujera a tal resultado.
(102)
La Comisión concluye que el contrato celebrado entre la SNCF y la Financière Sernam no constituye una venta. Por la misma razón, el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2 no se respetó, ya que no hubo venta. Por consiguiente, Francia hizo una aplicación abusiva de la ayuda autorizada de forma condicional por la Decisión Sernam 2.
3.2.3. La transmisión de las actividades no constituye una venta de activos, sino una transmisión de la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA
(103)
Incluso si se considera que la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam constituye una venta, para respetar lo dispuesto en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2 es preciso que esa venta se limite a los activos, y no a la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA. Esto se desprende del considerando 217 de la Decisión Sernam 2, citado en el considerando 89 de la presente Decisión.
(104)
Tal como se indica en la sección 2.4., la transmisión por la SNCF de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam se basa en la utilización por Sernam SA de su filial participada al 100 %, Sernam Xpress, a la que se transmitieron los activos de Sernam SA, así como sus pasivos con excepción de algunas de sus deudas con su sociedad matriz, la SNCF. Antes de esta transferencia, Sernam SA había sido recapitalizada por la SNCF por un importe de 57 millones EUR y ese dinero fresco se incluyó en los activos transferidos. Una vez efectuada la transferencia, Sernam Xpress fue a su vez recapitalizada por la SNCF por importe de 2 millones EUR. Las acciones de Sernam Xpress fueron entonces vendidas a la Financière Sernam por el mismo importe (2 millones EUR).
(105)
Tal como se indica en la sección 2.7.1.3., las autoridades francesas justifican esta operación por la doble limitación impuesta por el derecho francés y por la Decisión Sernam 2.
(106)
Alegan que el resultado global de la operación es idéntico al de venta de los activos. Así pues, dicha operación debería asimilarse a una venta de los activos en bloque de Sernam SA con arreglo al artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
(107)
La Comisión ha llegado a una conclusión diferente, por dos razones.
3.2.3.1. La transmisión consiste en una transferencia en bloque de los activos y pasivos dentro de un grupo, seguida de una venta de las acciones (share deal) de la filial que las ha recibido
(108)
La operación efectuada por la SNCF permitió a la Financière Sernam adquirir las acciones de Sernam Xpress y, por lo tanto, proceder a una venta de acciones («share deal»).
(109)
Ciertamente, en un primer momento, la SNCF procedió a una operación calificada por el Derecho francés, según las autoridades francesas, de «aportación parcial de activos» (en realidad de activos y pasivos). No obstante, incluso si se analiza por separado, esa operación no puede calificarse de «venta de activos a terceros». Tal operación tuvo lugar por un precio negativo de 57 millones EUR y, por consiguiente, no constituye una venta (véase la sección 3.2.2.). Además, no solo afectó a los activos, sino también a todo el pasivo, con excepción de determinadas deudas de Sernam SA con su sociedad matriz, la SNCF. Por consiguiente, se trataba de una transmisión de la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA y no de una venta de activos (véase también la sección 3.2.3.2.).
(110)
Por último, esa transmisión tuvo lugar a una filial participada al 100 %, Sernam Xpress, una entidad ad hoc destinada a recibir los activos y pasivos de Sernam SA únicamente a efectos de ser ella misma revendida a la Financière Sernam. Así pues, esa aportación no se hizo a una empresa tercera e independiente de la SNCF.
(111)
En segundo lugar, las acciones de Sernam Xpress se vendieron a la Financière Sernam, lo que tampoco constituye una venta de activos a terceros, sino una transmisión de acciones o share deal (y, por lo tanto, una transmisión de la totalidad de la empresa).
(112)
Por lo tanto, ninguna de las operaciones efectuadas por la SNCF constituye una venta de activos en bloque de Sernam SA a una sociedad sin vínculo jurídico con la SNCF y no se han cumplido las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
3.2.3.2. La transmisión no se limita a los activos, sino que incluye la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA
(113)
El considerando 217 de la Decisión Sernam 2, citada en el considerando 89 de la presente Decisión, establece una clara distinción entre, por una parte, una venta de los activos y, por otra, una venta de la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA. De dicho considerando se desprende claramente que si las autoridades francesas procedían, como pretendían en el momento de la adopción de la Decisión Sernam 2, a la venta de la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA, estaban obligadas a cumplir las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 1, de la Decisión Sernam 2.
(114)
El resultado de las distintas operaciones de transmisión es que, al adquirir Sernam Xpress, la Financière Sernam, adquirió la totalidad de los activos y pasivos de Sernam SA en el momento de la adopción de la Decisión Sernam 2, con las siguientes excepciones: por una parte, los activos aumentaron gracias a las inyecciones de 57 millones EUR en favor de Sernam SA y de 2 millones EUR en favor de Sernam Xpress (véase también la sección 3.2.4 de la presente Decisión) y, por otra, los pasivos disminuyeron en el importe del préstamo subordinado contraído por la sociedad Sernam SA con el grupo SNCF, pasivo correspondiente a la rescisión del contrato «IBM - GPS», y en el importe de la obligación de reembolsar la ayuda incompatible de 41 millones EUR.
(115)
Ahora bien, estos ajustes al margen no pueden ocultar el hecho de que la mayoría de los activos y pasivos de Sernam SA fueron efectivamente transferidos a Sernam Xpress y, posteriormente, a la Financière Sernam.
(116)
Así pues, la transmisión de las actividades no constituye una venta de los activos, sino la transmisión de la totalidad (activos y pasivos) de Sernam SA, con algunas excepciones. Por consiguiente, y por la misma razón, no se cumplieron las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
3.2.4. La transmisión no se limitó a los activos que poseía Sernam SA en el momento de la Decisión Sernam 2, sino que se incrementó en 59 millones EUR
(117)
Por lo que se refiere a los activos, la Comisión observa, asimismo, que la cantidad de 59 millones EUR se añadió mediante las recapitalizaciones de Sernam SA y de Sernam Xpress y que, desde el punto de vista económico, teniendo en cuenta el pago de 2 millones EUR por la Financière Sernam, esa adición es de 57 millones EUR. Tal adición a los activos no está autorizada en virtud del artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
3.2.5. La transmisión de las actividades no tuvo lugar con arreglo a un procedimiento transparente y abierto
(118)
Las autoridades francesas organizaron en un primer momento un procedimiento transparente y abierto. Sin embargo, al término de ese proceso, la SNCF no había recibido ninguna oferta vinculante.
(119)
A raíz del fracaso del procedimiento transparente y abierto, el contrato sobre las distintas operaciones de transmisión de las actividades de Sernam SA se celebró con la Financière Sernam. Dado que esta no había participado como tal y de manera autónoma en el procedimiento transparente y abierto, la transmisión de las actividades no tuvo finalmente lugar con arreglo a un procedimiento transparente y abierto.
(120)
Por esa misma razón, no se cumplieron las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2.
3.2.6. La finalidad de la venta de los activos no se ha respetado
(121)
La Decisión Sernam 2 explica del modo siguiente, en su considerando 217, la finalidad de una venta de activos:
«Sernam […] liberaría sus cuotas de mercado en favor del comprador independiente (que de facto podrá proseguir sus actividades con los activos de Sernam).»
(122)
La finalidad de la venta de los activos era, pues, liberar las cuotas de mercado y los activos de Sernam SA y permitir a un tercero utilizar dichos activos. La venta de los activos tenía, pues, por objetivo interrumpir la actividad económica de Sernam SA.
(123)
Ahora bien, en este caso concreto, Sernam SA fue adquirida en su totalidad por sus directivos, agrupados en la futura Financière Sernam. La continuidad económica es total; además, la empresa quedó liberada de una parte importante de su deuda y recibió capital fresco por un importe de 59 millones EUR, de los que 57 millones siguen estando económicamente a cargo de la SNCF. Así pues, aparte de que la operación llevada a cabo no cumple las condiciones establecidas en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2, tampoco permite alcanzar los objetivos que persigue dicha Decisión, sino que, por el contrario, conduce a un refuerzo de la entidad económica que pudiera agravar el falseamiento de la competencia que las medidas impuestas por la Decisión pretendían, precisamente, mitigar.
3.2.7. Los argumentos presentados por Francia no permiten demostrar que se ha cumplido lo dispuesto en el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2
(124)
El argumento de Francia según el cual las operaciones adoptadas en su conjunto equivaldrían a una venta de activos en bloque no puede aceptarse. En efecto, la primera característica de una venta de activos en bloque consiste, por su propia naturaleza, en no basarse en una venta de acciones. Por lo tanto, la Comisión no puede aceptar el argumento según el cual varios actos jurídicos diferentes (aportación parcial de activos y pasivos y, posteriormente, share deal) equivaldrían a un acto jurídico determinado (venta de activos) cuando uno de los actos jurídicos realmente ejecutados constituye la negación del acto jurídico que se persigue.
(125)
Del mismo modo, el argumento según el cual una venta directa de los activos de Sernam SA a la Financière Sernam no es posible de acuerdo con el Derecho francés no puede aceptarse. En primer lugar, conviene recordar que la Decisión Sernam 2 ofrecía a Francia dos medios alternativos de ejecutar dicha Decisión. Suponiendo que la venta de los activos resultara inaplicable, las autoridades francesas todavía podían ejecutar la Decisión de acuerdo con la posibilidad prevista en el artículo 3, apartado 1, de la Decisión Sernam 2 (limitación de las actividades propias de Sernam SA únicamente al transporte de mensajería por ferrocarril, debiendo subcontratar el transporte por carretera). En segundo lugar, si los terceros acreedores se hubieran opuesto realmente a una venta a precio negativo, Sernam SA hubiera podido ser objeto de un procedimiento de quiebra, de modo que la venta de activos habría podido llevarse a cabo en el marco de dicho procedimiento.
(126)
Por último, si las autoridades francesas tenían dificultades para ejecutar la Decisión Sernam 2, debían volver a contactar con la Comisión, a fin de acordar con esta una solución alternativa, en virtud del principio de cooperación leal establecido en el artículo 4, apartado 3, del Tratado de la Unión Europea (TUE). Si bien, efectivamente, las autoridades francesas hicieron una visita a la Comisión el 24 de noviembre de 2004 y le escribieron oficialmente el 21 de diciembre de 2004 para informarle de la decisión de vender los activos en bloque, sin describir sus elementos esenciales, conviene subrayar que en ningún momento notificó Francia a la Comisión la modificación del plan de reestructuración aprobado de manera condicional por esta en la Decisión Sernam 2. Ahora bien, la sección 3.2.3 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (28) confirma que un Estado miembro no puede desviarse del plan de reestructuración sin notificación y aprobación previa por la Comisión.
(127)
Ahora bien, la Comisión nunca ha dado su consentimiento a la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam, ejecutada por Francia.
3.2.8. Conclusión: Francia no ha respetado el artículo 3 de la Decisión Sernam 2 y ha aplicado de forma abusiva la ayuda de 503 millones EUR
(128)
En conclusión, la Comisión considera que no se ha respetado el artículo 3 de la Decisión Sernam 2. Por consiguiente, la ayuda a la reestructuración de 503 millones EUR, autorizada con condiciones por la Decisión Sernam 2, se ha aplicado de manera abusiva.
3.2.9. La ayuda de 503 millones EUR es incompatible con el mercado interior
(129)
Dado que la ayuda de 503 millones EUR fue utilizada por el beneficiario contraviniendo lo dispuesto en la Decisión Sernam 2, dicha ayuda no es compatible con el mercado interior sobre la base de esa Decisión.
(130)
Según la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, corresponde al Estado miembro alegar las razones de compatibilidad de una ayuda. Francia no ha alegado ninguna razón de compatibilidad, por lo que la Comisión concluye que la ayuda de 503 millones EUR es incompatible con el mercado interior y debe recuperarse, más los intereses a partir de la fecha de su puesta a disposición.
(131)
Ese importe debe recuperarse de la Financière Sernam, así como de sus filiales, especialmente Sernam Services y Aster, que continúan hoy la actividad económica que disfrutó de la ayuda, que antes era ejercida por Sernam SA (ahora liquidada) y, posteriormente, por Sernam Xpress (cuyo patrimonio fue absorbido por la Financière Sernam tras una transmisión universal de patrimonio). En efecto, procede considerar, en primer lugar, que Sernam Xpress absorbió todos los activos y una parte del pasivo de Sernam SA a raíz de una transacción que se efectuó dentro del grupo. Sernam Xpress continuó, pues, la actividad económica de Sernam SA (véase también la demostración pormenorizada en la sección 3.3.). Posteriormente, debido a la transmisión universal de patrimonio, la Financière Sernam es el sucesor legal de Sernam Xpress. Por último, la Financière Sernam así como sus filiales, especialmente Sernam Services y Aster, prosiguen la actividad de Sernam SA y de Sernam Xpress y continúan, pues, disfrutando de la ayuda de 503 millones inicialmente concedida a Sernam SA.
3.3. RECUPERACIÓN DE LA AYUDA DE 41 MILLONES EUR
(132)
La ayuda estatal de 41 millones EUR que Francia debía recuperar de su beneficiario en virtud de la Decisión Sernam 2 se consignó en el pasivo de la liquidación de la sociedad Sernam SA.
(133)
Las autoridades francesas consideran que, en virtud del artículo 4 de la Decisión Sernam 2, la transmisión de actividades de Sernam SA a la Financière Sernam con arreglo a un procedimiento que califican de transparente y abierto tuvo como consecuencia limitar la obligación de recuperación únicamente a la sociedad Sernam SA.
(134)
El artículo 4 de la Decisión Sernam 2 establece lo siguiente:
«Toda venta parcial o total de Sernam deberá efectuarse a precio de mercado, con arreglo a un procedimiento transparente y abierto a todos sus competidores. Así pues, la devolución de la ayuda de 41 millones EUR corresponderá a la sociedad Sernam si sigue existiendo».
(135)
El artículo 4 establece una distinción según haya habido o no interrupción de la actividad económica de Sernam. En caso de cese de dicha actividad, no procede recuperar la ayuda de los que hayan adquirido los activos a precio de mercado en el marco de un procedimiento transparente y abierto.
(136)
La Comisión observa, por otra parte, que, en su jurisprudencia, el Tribunal de Justicia y el Tribunal de Primera Instancia atribuyen una importancia determinante a estos mismos factores.
(137)
La sentencia SMI (29) distingue dos hipótesis en caso de venta de las actividades que hayan disfrutado de una ayuda, a saber, la venta de las participaciones sociales de la empresa, al término de la cual la empresa que se ha beneficiado de las ayudas mantiene su personalidad jurídica (share deal), y la venta de la totalidad o de una parte de los activos de la empresa a otra empresa, tras lo cual la actividad económica subvencionada no es ejercida por la misma persona jurídica (asset deal).
(138)
Respecto al share deal, el Tribunal declaró que (30):
«[…] cuando se compra una empresa que se ha beneficiado de una ayuda de Estado ilegal a precio de mercado, es decir al precio más elevado que un inversor privado que actúa en condiciones normales de competencia estaba dispuesto a pagar por dicha sociedad en la situación en la que se encontraba, en particular tras haber disfrutado de ayudas estatales, el elemento de ayuda ha sido evaluado a precio de mercado e incluido en el precio de compra. En estas circunstancias, no se puede considerar que el comprador haya disfrutado de una ventaja en relación con los demás operadores en el mercado (véase, en este sentido, la sentencia de 20 de septiembre de 2001, Banks, C-390/98, Rec. p. I-6117, apartado 77).
En lo relativo al presente caso, la empresa a la que se concedieron las ayudas estatales ilegales conserva su personalidad jurídica y continua realizando, por sí misma, las actividades subvencionadas por las ayudas estatales. Por tanto, normalmente esta empresa conserva la ventaja competitiva ligada a las citadas ayudas y, por consiguiente, es a ella a quien hay que obligar a reembolsar su importe. […]».
(139)
En lo que respecta al asset deal, el Tribunal prosiguió del modo siguiente (31):
«Ciertamente, no puede descartarse que, en el supuesto de que se creen sociedades de salvamento con el fin de continuar con una parte de las actividades de la empresa beneficiaria de las ayudas cuando esta ha quebrado, las citadas sociedades puedan igualmente, en su caso, estar obligadas a reembolsar las ayudas en cuestión, si se acredita que conservan el disfrute efectivo de la ventaja competitiva ligada al disfrute de las referidas ayudas. Ese podría ser el caso, en particular, cuando dichas sociedades de salvamento proceden a la adquisición de activos de la sociedad en quiebra sin pagar en contrapartida un precio acorde con las condiciones del mercado o cuando se prueba que la creación de tales sociedades tuvo el efecto de eludir la obligación de restituir esas ayudas.»
(140)
La misma distinción se encuentra en la sentencia Seleco (32). En esa sentencia, el Tribunal de Justicia confirmó que la Comisión pueda verse obligada a exigir que la recuperación no se limite a la empresa de partida, sino que se extienda a la empresa que constituye su continuación gracias a los medios de producción que le hayan sido transferidos, cuando determinados elementos de la transferencia permitan comprobar una continuidad económica entre ambas entidades. El Tribunal de Justicia aceptó también la pertinencia de los siguientes indicadores a fin de establecer la continuidad económica: el objeto de la transferencia (activos y pasivos, mantenimiento de la plantilla, activos agrupados), el precio de la transferencia, la identidad de los accionistas o de los propietarios de la empresa adquirente y de la empresa de partida, el momento en que se efectúa la transferencia (después del inicio de la investigación, de la apertura del procedimiento o de la decisión final) o la lógica económica de la operación (33).
(141)
También resulta oportuno subrayar que las ventas de activos en los asuntos SMI y Seleco se efectuaron en el marco de un procedimiento de quiebra, bajo la supervisión de un juez. Solo afectaban a una parte de los activos de las empresas sujetas al procedimiento de quiebra. Además, según el Tribunal de Justicia, no estaba demostrado que no correspondieran a las condiciones de mercado.
(142)
En la sentencia CDA (34), el Tribunal de Primera Instancia analizó un asset deal y comprobó si, en el caso de autos, había indicios que permitieran apreciar la elusión de la orden de recuperación mediante una venta parcial de activos. El Tribunal de Primera Instancia consideró que, en ese caso, la Comisión no había demostrado dicha elusión y que CDA no conservaba el disfrute efectivo de la ventaja competitiva vinculada a la concesión de dichas ayudas. El Tribunal de Primera Instancia basó esta constatación en dos elementos fácticos: la venta se limitaba a una parte de los activos, vendidos en bloque y esa manera de proceder (es decir, la venta en bloque) permitió obtener una cantidad superior a la que se hubiera conseguido vendiendo por separado los activos en cuestión.
(143)
Conviene, pues, examinar la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam a la luz de los criterios elaborados por el Tribunal de Justicia y el Tribunal de Primera Instancia, con el fin de establecer si procede ampliar la recuperación a la Financière Sernam y a sus filiales, Sernam Services y Aster.
(144)
Por lo que se refiere, en primer lugar, a la transferencia de todos los activos y pasivos, con excepción de tres pasivos financieros (préstamo subordinado contraído por la sociedad Sernam SA con el grupo SNCF, pasivo correspondiente a la rescisión del contrato «IBM - GPS»; obligación de reembolsar la ayuda incompatible de 41 millones EUR) de Sernam SA a Sernam Xpress, la Comisión observa que esa transferencia abarcaba a la totalidad de la empresa (véase la sección 3.2.3.). Por consiguiente, existe continuación económica entre Sernam SA y Sernam Xpress. Esto distingue el presente caso de los hechos que dieron lugar a las sentencias SMI, Seleco y CDA, que solo afectaban a la venta de una parte de los activos. Además, la transferencia se produjo en el seno de un grupo, tuvo lugar tras una resolución firme de la Comisión ordenando la recuperación de la ayuda y su única lógica económica es permitir la continuación de las actividades de Sernam 2, sin tener que cumplir las condiciones impuestas por el artículo 3 de la Decisión Sernam 2. Así pues, se dan todos las condiciones para demostrar la continuidad económica en el sentido de la Decisión y de la sentencia Seleco.
(145)
Por lo demás, la Comisión observa que la transferencia a Sernam Xpress no se ajusta a las condiciones de mercado. La transferencia a Sernam Xpress tuvo lugar a un precio negativo y no es el resultado de un procedimiento transparente y abierto (véase la sección 3.2.5.). Al precio negativo de 57 millones EUR, concebido como una ayuda operativa destinada a cubrir las pérdidas de Sernam Xpress de 2005 a 2008 (35), se añade la condonación de la deuda de la SNCF a Sernam SA por un importe de 38,5 millones EUR (véase el considerando 27). Por último, la Comisión observa también que los pasivos que permanecen en Sernam SA son deudas con terceros y no con la SNCF. Con la inyección de capital de 57 millones EUR, la SNCF permitió a Sernam Xpress, al menos en el período 2005-2008, pagar dichas deudas en su totalidad. Por el contrario, si la SNCF hubiera vendido únicamente los activos a un precio positivo, las deudas de Sernam SA con terceros solo se habrían saldado por el valor de la venta. Esto es un indicio adicional de que el equilibrio contractual entre la SNCF y la Financière Sernam no se ajusta a las condiciones de mercado.
(146)
Es preciso señalar, asimismo, que el precio negativo de 57 millones EUR es más elevado que la mejor oferta recibida en la licitación declarada desierta, que había sido un precio negativo de 56,4 millones EUR (oferta en la segunda vuelta [candidato 5]).
(147)
La transferencia permitió a Sernam Xpress sustraerse a la orden de recuperación de 41 millones EUR dirigida a Sernam SA, y le permitió mantener las actividades de Sernam SA sin tener que reembolsar esa ayuda y sin tener que cumplir los requisitos del artículo 3 de la Decisión Sernam 2.
(148)
Por estas razones, la Comisión llega a la conclusión de que la transferencia de actividades de Sernam SA a Sernam Xpress tuvo como consecuencia que Sernam Xpress haya conservado el disfrute efectivo de la ventaja competitiva vinculada a la ayuda concedida. En efecto, ha habido continuidad económica entre las dos empresas, y la transferencia corresponde a una elusión de la orden de recuperación dirigida a Sernam SA.
(149)
Tal como se explica en las sentencias SMI y Seleco, la venta de acciones de una sociedad beneficiaria de una ayuda ilegal por un accionista a un tercero no influye en la obligación de recuperación de la empresa beneficiaria. Por lo tanto, la venta de las participaciones sociales de Sernam Xpress a la Financière Sernam no tuvo como consecuencia liberar a Sernam Xpress de la obligación de reembolsar la ayuda de 41 millones EUR.
(150)
A raíz de la fusión entre Sernam Xpress y la Financière Sernam, la obligación de recuperación se transfirió a la Financière Sernam. Además, esta y sus filiales, especialmente Sernam Services y Aster, continúan las actividades de Sernam SA y de Sernam Xpress y continúan, pues, beneficiándose de la ayuda de 41 millones EUR inicialmente concedida a Sernam SA.
(151)
Por otra parte, por los motivos expuestos en la sección 3.4 siguiente, los argumentos extraídos por las autoridades francesas de la aplicación del principio del inversor privado en una economía de mercado deben rechazarse.
3.4. SOBRE LAS NUEVAS AYUDAS CONCEDIDAS A SERNAM XPRESS
(152)
El Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 prevé una serie de medidas, que podrían constituir nuevas ayudas (véase el considerando 36 supra). La Comisión debe comprobar si estas medidas constituyen nuevas ayudas y, en su caso, si tales ayudas pueden declararse compatibles con el mercado interior.
(153)
Según las autoridades francesas, todas esas medidas eran conformes al principio del inversor privado en una economía de mercado. La SNCF transfirió las actividades de Sernam SA a la empresa que presentó la mejor oferta recibida en un concurso transparente y abierto, y dicha oferta, aunque consistiera en un precio negativo, era menos costosa para el Estado-accionista que la liquidación de Sernam.
(154)
La Comisión considera que, en una situación de recuperación de la ayuda, no procede aplicar el principio del inversor privado. Al recuperar una ayuda, el Estado opera en el marco de las obligaciones que le incumben en virtud del Derecho de la Unión, y no como Estado-accionista.
(155)
Por otra parte, la Comisión observa que el artículo 3, apartado 2, de la Decisión Sernam 2 concibe la venta de activos como equivalente a las medidas compensatorias impuestas en el artículo 3, apartado 1. Según el punto 40 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, la cesión de una actividad deficitaria no puede considerarse como una medida compensatoria (36). El precio negativo acordado entre la SNCF y la Financière Sernam indica que se trata de la cesión de una actividad deficitaria, que no puede ser equivalente a una medida compensatoria. En el presente caso, el precio negativo corresponde a una ayuda operativa a la empresa, que, por su propia naturaleza, no puede reducir los falseamientos de la competencia.
(156)
Por otra parte, en caso de que se aceptara la posición defendida por Francia, esta podría escapar a su obligación de recuperar de Sernam SA y de cualquier sociedad que continúe su actividad económica la ayuda de 41 millones EUR declarada incompatible en la Decisión Sernam 2, así como la ayuda de 503 millones EUR aplicada de manera abusiva. Dicho resultado estaría en contradicción flagrante con la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, según la cual el Estado miembro debe recuperar la ayuda sin demora recurriendo a todas las vías legales disponibles, incluida la confiscación de activos de la empresa y, en su caso, la liquidación de la misma, si no está en condiciones de proceder al reembolso en cuestión. (37)
(157)
La aceptación de la posición defendida por Francia llevaría también a una discriminación entre una empresa privada y una empresa pública. Mientras que el Estado buscaría la recuperación de la empresa privada, en caso necesario hasta su liquidación, la empresa pública podría escapar a ese destino con la única condición de que al Estado le resulte más barato venderla a un precio negativo que recuperar las ayudas ilegales e incompatibles que haya recibido.
(158)
Por estas razones, la Comisión considera que Francia no puede invocar el principio del inversor privado en una economía de mercado para intentar que las medidas establecidas en el Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 escapen al concepto de ayuda estatal.
(159)
Por consiguiente, hay que establecer si las medidas en cuestión confirieron una ventaja a Sernam Xpress o a la Financière Sernam. Ambas empresas se fusionaron posteriormente, por lo que no es necesario distinguir entre las ventajas concedidas a una o a otra. Se cumplen los tres criterios para la existencia de ayuda: las medidas se conceden mediante recursos de una empresa pública, la SNCF; la SNCF es un organismo de Derecho público (EPIC) sujeto a una vigilancia muy estrecha del Estado; la concesión de la ventaja es, pues, también imputable al Estado. Sernam Xpress/la Financière Sernam operan en el sector del transporte por carretera, que está abierto a la competencia en la Unión, por lo que la ventaja amenaza con falsear la competencia y afecta a los intercambios entre los Estados miembros.
3.4.1. Sobre la recapitalización de 57 millones EUR de Sernam SA por la SNCF
(160)
Mediante la recapitalización de 57 millones EUR de Sernam SA por la SNCF, Sernam SA recibió una ventaja financiera considerable, de la que no disponen sus competidores. Esta ventaja se transfirió posteriormente, con los demás activos y pasivos, a Sernam Xpress.
3.4.2. Sobre la recapitalización de 2 millones EUR de Sernam Xpress por la SNCF
(161)
Mediante la recapitalización de 2 millones EUR de Sernam Xpress por la SNCF, Sernam Xpress recibió una ventaja financiera considerable, de la que no disponen sus competidores. No obstante, la Comisión observa que la SNCF recibió de la Financière Sernam un pago de 2 millones EUR, lo que neutraliza la recapitalización de 2 millones EUR, que, por lo tanto, no confirió ventaja alguna.
3.4.3. Sobre la condonación de deudas de la SNCF a Sernam SA
(162)
Tal como se explica en el considerando 33, la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam no incluye dos créditos de la SNCF a Sernam SA por un importe de 38,5 millones EUR. Al condonar esos créditos, la SNCF concede una ventaja de un importe equivalente a Sernam Xpress/la Financière Sernam.
3.4.4. Sobre las garantías concedidas por la SNCF
(163)
Al transferir las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam, la SNCF concedió las siguientes garantías:
-
Se comprometió a finalizar en un plazo fijado el acondicionamiento de un centro específico (Valenton) necesario para la explotación del TBE, so pena de multa de 1 millón EUR en caso de retraso.
-
Se comprometió a cubrir un posible aumento de los alquileres de los nuevos centros de explotación, limitado a un diferencial máximo de 3 millones EUR.
-
Prorrogó tres años el derecho de reincorporación de […] empleados ferroviarios en comisión de servicios en Sernam.
-
Prorrogó tres años un protocolo social que garantizaba a […] empleados de Sernam una reclasificación en la SNCF en caso de despido (por Sernam).
-
Garantizó la «continuidad del Train Bloc Express (TBE)» (38) y el acceso al TBE (39). Con tal motivo, la SNCF pagó 3 millones EUR a Sernam Xpress.
(164)
Por lo que respecta a las dos primeras garantías, es evidente que confieren una ventaja a Sernam Xpress/la Financière Sernam. En efecto, sin esas dos garantías, Sernam Xpress/la Financière Sernam habrían debido sufragar los costes en cuestión.
(165)
Por lo que se refiere a las garantías TBE, la Comisión considera que disminuyen notablemente el riesgo de Sernam Xpress/la Financière Sernam, confiriéndoles así una ventaja.
(166)
Según Francia, la garantía concedida a los empleados ferroviarios beneficiaría en realidad a la SNCF. En efecto, la SNCF había enviado en comisión de servicios a Sernam SA a cierto número de empleados ferroviarios. Estos empleados ferroviarios, cuyo coste era soportado por Sernam SA, gozaban del derecho a volver a la SNCF simplemente solicitándolo. Habida cuenta de los temores que una privatización podía suscitar, la SNCF amplió entonces el período durante el cual los empleados ferroviarios podían ejercer ese derecho, con el fin de evitar un retorno masivo de estos, que habría sido más oneroso para la SNCF.
(167)
La Comisión considera que, sin esa garantía, los empleados ferroviarios muy probablemente habrían solicitado su vuelta a la SNCF en el momento de la transmisión de las actividades. Sernam Xpress hubiera debido sustituirlos por nuevo personal sujeto a un estatuto privado. La Comisión considera que es probable que el salario de esos nuevos empleados fuera menos elevado que el de los empleados ferroviarios, lo que habría compensado el coste adicional para Sernam Xpress resultante de su menor experiencia o de la dificultad de contratar a un número importante de nuevos empleados en muy poco tiempo.
(168)
En cuanto a la extensión de la garantía de reclasificación por un período de tres años, Francia considera que constituye un derecho individual concedido a determinados empleados por la SNCF. Ni la Financière Sernam, ni Sernam Xpress son partes en dicho acuerdo.
(169)
La Comisión no comparte este análisis. En efecto, esta garantía hacía más atractivo seguir siendo empleado de Sernam Xpress durante el período en cuestión, sin que Sernam Xpress tuviera que soportar el menor coste adicional.
(170)
La Comisión concluye que las garantías concedidas por la SNCF en el Protocolo de 21 de julio de 2005, con excepción de la garantía para los empleados ferroviarios, confieren una ventaja a Sernam Xpress/la Financière Sernam.
(171)
Mientras que el valor de las tres primeras garantías es fácilmente computable (1 millón EUR, 3 millones EUR y 3 millones EUR, respectivamente), eso no ocurre con la garantía de reclasificación de los empleados. Francia debería establecer el incremento de salario que Sernam Xpress/la Financière Sernam debería haber concedido a los empleados de no existir esas garantías para alcanzar el mismo objetivo.
3.4.5. Sobre el precio de venta
(172)
En el considerando 164 de la Decisión de incoación, la Comisión se preguntaba también si el precio negativo «abonado» por la Financière Sernam correspondía al valor de mercado. A este respecto, la Comisión observa que, entre tanto, Sernam Xpress y la Financière Sernam se fusionaron y que una posible ayuda a la Financière Sernam consistente en un precio negativo demasiado elevado no superaría los 57 millones EUR de ayuda que Sernam Xpress recibió como nueva ayuda. Por lo tanto, no es necesario pronunciarse sobre la cuestión de una posible ayuda al comprador.
3.4.6. Conclusión sobre la presencia de nuevas ayudas
(173)
Las medidas del Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 descritas en la presente sección 3.4 constituyen nuevas ayudas para Sernam Xpress/la Financière Sernam.
3.4.7. Incompatibilidad con el mercado interior y recuperación
(174)
Según la jurisprudencia del Tribunal de Justicia, corresponde al Estado miembro exponer las razones de compatibilidad de una ayuda. Francia no ha invocado ninguna razón de compatibilidad, por lo que la Comisión concluye que estas ayudas son incompatibles con el mercado interior y deben recuperarse, más los intereses.
(175)
Dicha ayuda debe recuperarse de la Financière Sernam así como de sus filiales, especialmente de Sernam Services y Aster, que continúan hoy la actividad económica que se ha beneficiado de la ayuda y que antes ejercía Sernam Xpress (fusionada con la Financière Sernam).
3.5. SOBRE LA CLÁUSULA RESOLUTORIA
(176)
El Protocolo de Acuerdo de 21 de julio de 2005 contiene una cláusula resolutoria en caso de decisión negativa de la Comisión Europea en los cinco años siguientes a la celebración del mismo. Esta cláusula podría también constituir una nueva ayuda. No obstante, en ese supuesto, el remedio consistiría en su inaplicabilidad. Puesto que, en efecto, la cláusula no se ha aplicado, se ha alcanzado ese resultado. Por consiguiente, no es necesario analizar más en profundidad la cláusula en cuestión.
3.6. SOBRE LA CONFIANZA LEGÍTIMA
(177)
El argumento esgrimido por las autoridades francesas de que las gestiones llevadas a cabo de buena fe ante la Comisión (tal como su visita a la Comisión el 24 de noviembre de 2004 y su carta de 21 de diciembre de 2004) conforme a su obligación de cooperación, habían hecho concebir una confianza legítima respecto a la conformidad con la Decisión Sernam 2 y con el Derecho de la Unión de la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam no puede aceptarse.
(178)
En efecto, la información presentada por Francia se limitaba a informar a la Comisión de la elección de vender los activos en bloque sin describir los elementos esenciales de la operación de transferencia de los activos de Sernam SA. En particular, la nota informativa de 21 de diciembre de 2004 a la Comisión se limita a indicar ciertos elementos relativos a la organización del proceso de transferencia de los activos, sobre su carácter abierto y transparente con el fin de llegar a una venta a precio de mercado antes del 30 de junio de 2005.
(179)
Ninguno de los elementos siguientes se puso en conocimiento de la Comisión:
1)
que la venta prevista se basaría en una transferencia intragrupo de activos y pasivos dentro de otra entidad jurídica (Sernam Xpress), seguido de una venta de esa otra entidad (share deal);
2)
que una parte de los pasivos se transferirían con los activos y que solo la orden de recuperación relativa a la ayuda de 41 millones EUR y las deudas con la SNCF por un importe de 38,5 millones EUR seguirían formando parte del pasivo de Sernam SA;
3)
que Francia estaba dispuesta a recapitalizar a Sernam SA y a Sernam Xpress en caso de oferta de compra a un precio negativo.
(180)
A falta de información sobre estos elementos, la Comisión no podía prever el modo en que Francia aplicó finalmente la Decisión Sernam 2. Por el contrario, la nota de 21 de diciembre de 2004 da a entender que la venta se realizaría sin distinción entre pasivos y a un precio positivo puesto indica que «tan pronto como se realice la venta, el producto resultante se utilizará para el reembolso de los pasivos de la persona jurídica Sernam, entre ellos la ayuda incompatible, en el marco de los procedimientos nacionales habituales».
(181)
Si bien, habida cuenta del carácter negativo de los precios ofrecidos por los activos de Sernam SA, la posibilidad de la recapitalización (elemento 3) solo se produjo en el momento de la recepción de las ofertas, Francia debía ya, normalmente, conocer al menos el principio de la venta de activos con una parte de los pasivos (componente 2) cuando redactó su nota de 21 de diciembre de 2004. En cualquier caso, las autoridades francesas no pueden pretender acogerse a la confianza legítima sin haber informado espontáneamente a la Comisión, a más tardar el 21 de diciembre de 2004, de estos elementos sustanciales.
(182)
Por último y sobre todo, si las autoridades francesas tenían dificultades para ejecutar la Decisión Sernam 2, debían volver a contactar con la Comisión con el fin de llegar, de acuerdo con ella, a una solución sobre un sistema alternativo en virtud del principio de cooperación leal establecido en el artículo 4, apartado 3, del TUE. La sección 3.2.3 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (40) confirma que, en aplicación de este principio general, un Estado miembro no puede desviarse del plan de reestructuración sin notificación y aprobación previas por la Comisión.
(183)
Además, la Comisión nunca ha dado ningún tipo de acuerdo sobre la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam ejecutada por Francia.
(184)
Por consiguiente, la Comisión concluye que ni Francia ni los beneficiarios de la ayuda pueden invocar en modo alguno la confianza legítima.
4. RECUPERACIÓN
(185)
La Comisión ha llegado a la conclusión de que las condiciones de la Decisión Sernam 2 no se han respetado. Por consiguiente, las medidas de ayuda autorizadas por la Decisión Sernam 2 se han aplicado de manera abusiva a tenor del artículo 16 del Reglamento 659/1999. Dado que Francia no ha alegado razón alguna de compatibilidad de dichas ayudas, son incompatibles con el mercado interior. Así pues, Francia debe tomar todas las medidas necesarias para proceder a la recuperación de estas ayudas y de los intereses.
(186)
El importe de estas medidas de ayuda asciende a 503 millones EUR. Dicho importe consta, por una parte de varias ayudas a la reestructuración por valor de 2 938 millones de francos, es decir, 448 millones EUR. Tales ayudas se presentan en el cuadro 3 de la Decisión de 30 de abril de 2003, cuyos elementos principales se recogen en el cuadro siguiente:
(En millones de francos franceses)
Capital inicial
44
Financiación de las pérdidas de 2000
698
Financiación de las pérdidas de 2001
252
Financiación de la reestructuración aportación de la SNCF
1 300
Financiación de la restructuración préstamo subordinao de la SNCF
250
Coste excesivo de los empleados ferroviario s
394
Total de la ayuda a la reestructuración
2 938
(187)
Para alcanzar los 503 millones EUR, debe añadirse el importe de las ayudas concedidas en el marco de los contratos de transporte de equipaje y de prensa por un importe de 34 millones EUR y en el marco de los contratos de suministros por un importe de 21 millones EUR.
(188)
Para más detalles, véase la Decisión Sernam 1 de 23 de mayo de 2001.
(189)
Para proceder a la recuperación inmediata y efectiva de la ayuda, las autoridades francesas deben proporcionar la fecha en la que cada ayuda se puso a disposición del beneficiario (41). A partir de dicha fecha, deberán calcularse los intereses de cada medida sobre una base compuesta de conformidad con el capítulo V del Reglamento (CE) no 794/2004 (42).
(190)
Del mismo modo, la ayuda de 41 millones EUR ya considerada incompatible por la Decisión Sernam 2 deberá ser recuperada, más los intereses calculados según el mismo método.
(191)
Por último, la recapitalización de 57 millones EUR, la condonación de deudas con Sernam SA por la SNCF por un importe de 38,5 millones EUR y las garantías concedidas por la SNCF al transferir las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam, con excepción de la garantía concedida a los empleados ferroviarios, constituyen también ayudas estatales incompatibles con el mercado interior. Estas nuevas ayudas deben ser recuperadas, más los intereses calculados según el mismo método. Para el método de cálculo de los importes a recuperar, la Comisión remite a los considerandos 171 y 189 de la presente Decisión.
(192)
Para establecer el importe de la ayuda que debe recuperarse, Francia podrá tener en cuenta las posibles sumas recibidas por la SNCF en el marco de la liquidación de la sociedad Sernam SA en concepto de reembolso de la ayuda de 41 millones más intereses y/o del préstamo subordinado más intereses.
(193)
En caso de que la SNCF haya recibido un reembolso global del conjunto de sus créditos, Francia solo podrá tener en cuenta las eventuales sumas recuperadas por la SNCF a raíz de la liquidación de Sernam SA en proporción a la relación entre el importe de las dos medidas de ayuda registradas y el importe total de las deudas consignadas en el pasivo de la sociedad Sernam SA.
(194)
Estas recuperaciones, incluida la de las ayudas concedidas inicialmente a Sernam SA y a Sernam Xpress, deberán efectuarse de la Financière Sernam así como de sus filiales, Sernam Services y Aster, que continúan ahora la actividad económica que disfrutó de las ayudas, antiguamente ejercida por Sernam Xpress (que se fusionó con la Financière Sernam) y, anteriormente, por Sernam SA.
(195)
En efecto, no cabe duda de que Sernam Xpress y sus filiales operativas Sernam Services y Aster han proseguido la actividad económica de Sernam SA, puesto que la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam, ejecutada por Francia, tenía precisamente ese objetivo. Además, de los elementos del expediente se desprende que Sernam Xpress, Sernam Services y Aster han seguido ejerciendo la actividad, que se han beneficiado de la ayuda, según el plan de negocios en curso de Sernam SA y con el mismo personal. Posteriormente, el 30 de junio de 2011, la Financière Sernam, como socio único, disolvió la sociedad Sernam Xpress y absorbió su patrimonio. La Financiera Sernam constituye así el sucesor legal de Sernam Xpress, así como su sucesor económico, pues es ella (la Financière Sernam) quien actualmente posee y controla directamente las filiales operativas Sernam Services y Aster. Además, la Financière Sernam y sus filiales, especialmente Sernam Services y Aster, prosiguen la actividad de Sernam SA y de Sernam Xpress, por lo que continúan beneficiándose de la ayuda. Por otra parte, en mayo de 2011, Sernam Services recibió una aportación de activos, con la cesión de la marca Sernam, valorados en 15 millones EUR, sin abonar una compensación adecuada. En cuanto a Aster, por una parte, en marzo de 2008 recibió una contribución de 5 millones EUR en cuenta corriente, importe que le fue condonado en julio de 2008; por otra, en diciembre de 2011 fue recapitalizada mediante la condonación de 5 599 998 EUR consignados en cuenta corriente. Ambas filiales se han beneficiado, pues, de las ayudas concedidas inicialmente a Sernam SA y a Sernam Xpress no solo como empresas que forman parte del grupo y debido a que prosiguen su actividad, sino también debido a la transferencia de algunos activos o a las medidas de recapitalización en su favor.
(196)
Conviene precisar que la propia Sernam SA procede de la transformación en sociedad anónima de Sernam SCS a finales de 2001 (véase a este respecto el considerando 11 de la Decisión Sernam 2,). Sernam SCS fue el beneficiario original de una parte de las ayudas en cuestión.
(197)
Dado que la sociedad Financiera Sernam, así como su filial Sernam Services, fueron puestas bajo administración judicial, el 31 de enero de 2012, y que Aster, filial de la Financière Sernam, fue declarada en liquidación judicial el 3 de febrero de 2012, se invita a las autoridades francesas a determinar el importe de las ayudas, más los intereses, que deberán recuperar lo antes posible a fin de consignarlos en el pasivo de estas empresas.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
1. Las ayudas estatales por valor de 503 millones EUR, concedidas por Francia a Sernam SCS (posteriormente, Sernam SA) y aprobadas por la Comisión mediante la Decisión 2006/367/CE (43) de 20 de octubre de 2004 se han puesto en práctica de manera abusiva. Son incompatibles con el mercado interior. Tales ayudas han beneficiado también a Sernam Xpress, así como a la Financière Sernam y a sus filiales, Sernam Services y Aster.
2. La ayuda estatal por un importe de 41 millones EUR concedida por Francia a Sernam SCS y declarada incompatible por la Decisión Sernam 2 también ha beneficiado a Sernam Xpress, así como a la Financière Sernam y a sus filiales, especialmente a Sernam Services y a Aster.
3. La recapitalización de 57 millones EUR de Sernam SA por la SNCF, la condonación por la SNCF de deudas de Sernam SA por un importe de 38,5 millones EUR y las garantías concedidas por la SNCF en el momento de la transmisión de las actividades de Sernam SA a la Financière Sernam, con excepción de la garantía concedida a los empleados ferroviarios, constituyen ayudas estatales incompatibles con el mercado interior.
Artículo 2
1. Francia deberá recuperar de la Financière Sernam y de sus filiales, Sernam Services y Aster, las ayudas contempladas en el artículo 1.
2. Las cantidades pendientes de recuperación devengarán intereses desde la fecha en que se pusieron a disposición del beneficiario hasta su recuperación efectiva.
3. Los intereses se calcularán sobre una base compuesta de conformidad con el capítulo V del Reglamento (CE) no 794/2004 de la Comisión, de 21 de abril de 2004.
Artículo 3
1. La recuperación de la ayuda mencionada en el artículo 1 será inmediata y efectiva.
2. Francia garantizará que la presente Decisión se aplique en el plazo de cuatro meses a partir de la fecha de su notificación.
3. En el marco de dicha aplicación, Francia podrá tener en cuenta las sumas recuperadas por la SNCF a raíz de la liquidación de Sernam SA, en las condiciones anteriormente indicadas.
Artículo 4
1. En el plazo de dos meses a partir de la notificación de la presente Decisión, Francia presentará la siguiente información a la Comisión:
a)
la fecha en que cada medida de ayuda fue puesta a disposición del beneficiario y el importe total (principal e intereses) que debe recuperarse del beneficiario por cada una de las medidas de ayuda;
b)
una descripción detallada de las medidas ya adoptadas y previstas para el cumplimiento de la presente Decisión;
c)
documentos que demuestren que se ha ordenado al beneficiario que reembolse la ayuda.
2. Francia mantendrá informada a la Comisión del avance de las medidas nacionales adoptadas en aplicación de la presente Decisión hasta la plena recuperación de la ayuda mencionada en el artículo 1. Remitirá inmediatamente, a petición de la Comisión, toda la información sobre las medidas ya adoptadas y previstas para dar cumplimiento a la presente Decisión. También proporcionará información detallada sobre los importes de la ayuda y los intereses ya recuperados del beneficiario.
Artículo 5
La destinataria de la presente Decisión es la República Francesa.
Hecho en Bruselas, el 9 de marzo de 2012.