РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 917/2011 DEL CONSEJO
de 12 de septiembre de 2011
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de baldosas de cerámica originarias de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) no 258/2011 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de baldosas de cerámica originarias de la República Popular China («China»).
(2)
El 31 de mayo de 2011 se publicó una corrección de errores (3) para subsanar determinados errores tipográficos, en particular los nombres de determinados productores exportadores chinos que no aparecieron escritos correctamente en el anexo I del Reglamento provisional.
(3)
A raíz de la verificación de determinadas alegaciones recibidas tras la publicación de la corrección de errores, que resultaron estar justificadas, se observó que otros nombres no estaban escritos correctamente. Los nombres correctos de todas las empresas a las que se aplica un derecho medio ponderado figuran en el anexo I del presente Reglamento.
(4)
Se recuerda que el procedimiento se incoó a raíz de una denuncia presentada por la European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET, Federación Europea de Fabricantes de Baldosas de Cerámica, «el denunciante») en nombre de productores que representan más del 30 % de la producción total de la Unión de baldosas de cerámica. Según lo establecido en el considerando 24 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2009 y el 31 de marzo de 2010 («el período de investigación» o «PI»). En cuanto a las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio, la Comisión analizó datos relativos al período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el final del período de investigación («el período considerado»).
2. Procedimiento posterior
(5)
Tras la divulgación de los hechos y consideraciones esenciales en función de los cuales se decidió adoptar medidas provisionales («la divulgación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las constataciones provisionales. Fueron oídas las partes que lo solicitaron, y se celebraron audiencias con el Consejero Auditor a solicitud de dos partes interesadas.
(6)
La Comisión continuó recabando la información que consideró necesaria a efectos de sus conclusiones definitivas.
(7)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de baldosas de cerámica originarias de China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de esta divulgación.
(8)
Se analizaron y se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas pertinentes presentadas por las partes interesadas.
3. Partes afectadas por el procedimiento
3.1. Muestreo de productores exportadores chinos
(9)
Al seleccionar la muestra de productores exportadores, se incluyó a un «grupo» de empresas solicitante debido a que el volumen de exportación combinado de los dos productores incluidos en el supuesto grupo los convertía, en volumen, en el tercer mayor exportador al mercado de la Unión. Estas empresas alegaron una relación basándose en el artículo 143, apartado 1, letra b), del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se establece el código aduanero comunitario (4), donde se establece que se considera que existe vinculación entre las partes si «ambas tienen jurídicamente la condición de asociadas». Más adelante la investigación reveló que dichas empresas no estaban vinculadas en este sentido y, como se mencionó en el considerando 35 del Reglamento provisional, estos dos productores fueron tratados como entidades distintas.
(10)
Varios productores exportadores presentaron observaciones en las que se alegaba que estas empresas deberían haber sido excluidas de la muestra por haber presentado información falsa o engañosa. Además, dichos productores alegaban que, por lo tanto, el margen de dumping medio ponderado debería haberse calculado sin tener en cuenta a las dos empresas incluidas en la muestra.
(11)
A este respecto, se señala que se juzgó que la información proporcionada por estas partes antes de la selección de la muestra era suficiente para considerarlas vinculadas y, dado su volumen combinado de ventas de exportación al mercado de la Unión, fueron incluidas en la muestra. Tras las visitas de verificación in situ en las instalaciones de estas dos empresas, se examinó con atención el asunto de su relación. Se comprobó la información ofrecida por las empresas que justificaba su alegación, que se consideró insuficiente para que se las considerase vinculadas, a diferencia de la opinión de las empresas al respecto. Por tanto, se concluyó que no se podía considerar a dichas empresas vinculadas en el sentido del artículo 143, apartado 1, letra b), del Reglamento (CEE) no 2454/93. Como las empresas cooperaron en la investigación, entre otras cosas proporcionando información sobre su supuesta relación, se considera que no hay motivos para excluirlas de la muestra. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(12)
Por otra parte, incluso suponiendo que seleccionar otras empresas para incluirlas en la muestra durante la investigación hubiese significado abarcar un volumen mucho mayor de exportaciones al mercado de la Unión durante el PI, habría resultado difícil investigar a las nuevas empresas seleccionadas en el plazo disponible. Por tanto, pese a que estas empresas resultaron no estar vinculadas, la muestra sigue reuniendo los criterios establecidos en el Reglamento de base. Finalmente, se señala que no hay pruebas de que estas empresas declarasen deliberadamente estar vinculadas para que se las incluyese en la muestra.
(13)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 5 y 6 del Reglamento provisional.
3.2. Muestreo de los productores de la Unión
(14)
Tras la aplicación de medidas provisionales, una parte alegó que ninguno de los productores de la Unión que apoyaban la denuncia había proporcionado respuestas para la muestra y que, por tanto, debía considerarse que no cooperaban con el procedimiento. Este argumento se mantuvo tras la divulgación final.
(15)
Con respecto a la alegación de que la falta de respuestas para la selección de la muestra indica que los productores de la Unión que apoyaron la denuncia no cooperaron, se recuerda que la CET era el representante legal de todas las empresas denunciantes. La CET también proporcionó debidamente, en nombre de los denunciantes, la información complementaria sobre los datos correspondientes al PI. Como se indicó en el anuncio de inicio, solo debían presentar información para la selección de una muestra las empresas que no habían proporcionado toda la información necesaria. Por lo tanto, los productores denunciantes cooperaron plenamente, ya que proporcionaron toda la información necesaria en la fase de denuncia y su representante legal proporcionó durante la investigación las actualizaciones necesarias con respecto a los datos relativos al PI.
(16)
Una parte interesada alegó que la división de la industria de la Unión en distintos segmentos y el ámbito geográfico de la muestra implicaban que esta no era válida estadísticamente. A este respecto, se recuerda que la industria de las baldosas de cerámica de la Unión está muy fragmentada al estar compuesta por más de quinientos productores. También se observó que los tres segmentos de la industria estaban representados, a saber, las pequeñas, medianas y grandes empresas. Para que el análisis del perjuicio no se viera desvirtuado por los resultados de las grandes empresas y con el fin de reflejar adecuadamente la situación de las pequeñas empresas, que en conjunto representan la mayor parte de la producción de la Unión, se incluyeron en la muestra todos los segmentos, a saber, tanto el de las pequeñas, como el de las medianas o el de las grandes empresas. Se eligió a las mayores empresas de cada segmento siempre que quedase asegurada la representatividad geográfica.
(17)
Una parte interesada también alegó que la Comisión no había demostrado que la muestra seguía siendo representativa tras la retirada del productor polaco y que, en cualquier caso, no era suficientemente representativa en términos de volumen de ventas en el mercado de la Unión.
(18)
Es correcto que un productor polaco decidió dejar de cooperar, por lo que tuvo que ser excluido de la muestra. No obstante, para que una muestra sea representativa no es necesario que refleje la distribución geográfica exacta ni el peso de los Estados miembros productores. Dado que la distribución geográfica es solo uno de los factores que hay que tener en cuenta para garantizar la representatividad, tal enfoque no habría sido factible desde un punto de vista administrativo. En cambio, basta con que la muestra refleje en gran medida las proporciones de los principales países fabricantes afectados. Según este criterio, se consideró que la retirada de la empresa polaca no afectaba a la representatividad global de la muestra. Por ello, se confirma que la muestra de los productores de la Unión era suficientemente representativa en el sentido del artículo 17 del Reglamento de base.
(19)
En cuanto a la alegación sobre la representatividad global de la muestra, se recuerda que, como la industria de la Unión está muy fragmentada, resulta inevitable que las empresas de la muestra representen una proporción relativamente pequeña de la producción total de la Unión. En cualquier caso, en el artículo 17 del Reglamento de base se establece que las investigaciones pueden limitarse a muestras estadísticamente válidas o que constituyan el mayor porcentaje representativo del volumen de producción, ventas o exportación que pueda razonablemente investigarse en el tiempo disponible, sin que se indique ningún umbral cuantitativo para dicho volumen representativo. A la vista de todo lo expuesto, se confirma que la muestra seleccionada era representativa a tenor de lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base.
(20)
Una parte interesada alegó que la Comisión no incluyó en la muestra a productores de la Unión que ofrecían precios de venta bajos y que están situados en países como Polonia y la República Checa; por tanto, la muestra así obtenida no sería representativa de los precios medios de venta de los productores de la Unión.
(21)
En respuesta a esta alegación, la Comisión constató que los precios medios de venta de la muestra de la industria de la Unión estaban en el mismo rango que los de las estadísticas a disposición del público. En cualquier caso, como se explica en el considerando 125, la investigación mostró que, incluso teniendo en cuenta los precios a disposición del público correspondientes a dichos países, los resultados finales no habrían cambiado de manera significativa.
(22)
Varias partes realizaron observaciones sobre la metodología empleada para seleccionar la muestra de la industria de la Unión en comparación con la selección de la muestra de los exportadores chinos, que solo se basó en el volumen de las exportaciones.
(23)
En cuanto a las distintas metodologías utilizadas para la selección de una muestra de productores de la Unión, por una parte, y productores exportadores chinos, por otra, es necesario señalar que las metodologías se utilizaron con arreglo a los objetivos de la realización del muestreo. En cuanto a la industria de la Unión, la Comisión había de evaluar la situación del conjunto de la industria y, por tanto, se eligieron criterios que garantizasen la obtención de la imagen más representativa de todo el sector. En cuanto a los exportadores chinos, se consideró apropiado elegir una muestra a partir del mayor volumen de exportaciones del producto afectado, por lo que se incluyó en la muestra a los mayores exportadores. También cabe señalar que en el artículo 17 del Reglamento de base no se obliga a seleccionar ambas muestras con los mismos criterios. Por otra parte, en este caso, antes de ultimar la muestra de productores exportadores chinos, se ofreció a las partes chinas que cooperaron y a las autoridades chinas la oportunidad de realizar observaciones sobre la muestra propuesta. Se recibieron observaciones sobre la composición de la muestra pero no sobre su representatividad.
(24)
Tras la divulgación final, una asociación de importadores alegó que el artículo 17 del Reglamento de base implicaba que las muestras de los productores de la Unión y de los productores exportadores debían elaborarse con los mismos criterios. Varias partes chinas siguieron alegando después de la divulgación final que se produjo una discriminación entre el trato a los productores exportadores chinos y a los productores de la Unión a la hora de elegir las muestras respectivas.
(25)
En respuesta a la alegación efectuada después de la divulgación final de que debían aplicarse los mismos criterios para la selección de las muestras de los productores de la Unión y de los productores exportadores, por las razones descritas en el considerando 23, se considera que estas muestras pueden confeccionarse con criterios distintos. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(26)
Con respecto al hecho de que, como se menciona en el considerando 23, no se recibieron observaciones sobre la representatividad de las muestras, estas partes alegaron que, cuando se seleccionaron las muestras, no se informó a las partes chinas de que se estaban utilizando criterios de selección de las muestras distintos, por lo que no pudieron presentar observaciones al respecto.
(27)
En relación con el hecho de que no se informó a las partes chinas de que se utilizaron criterios de selección de las muestras distintos, con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, es una práctica habitual consultar a las partes sobre la composición de las muestras propuestas correspondientes a su propia categoría, por ejemplo, solo se consultará a los productores exportadores sobre la muestra propuesta de productores exportadores. En estas circunstancias, se desestima la alegación de estas partes relativa a la imposibilidad de efectuar observaciones sobre la utilización de criterios de selección distintos para las distintas muestras estas en el momento de la selección de las mismas.
(28)
Tras la divulgación final, una parte interesada alegó que, al tener en cuenta distintos segmentos para la selección de la muestra, la Comisión infringió lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base, que establece que el análisis debe efectuarse en relación con la industria de la Unión en su conjunto y no con determinados grupos o tipos de empresas.
(29)
La alegación de que la división de la muestra en tres segmentos constituye una infracción de lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base es insostenible. Como puede deducirse del considerando 23, la muestra seleccionada representaba al conjunto de la industria de la Unión y no solo a un grupo específico de empresas, como alegó la parte afectada. Por otra parte, en el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, se permite expresamente seleccionar una muestra para determinar el perjuicio. Por tanto, esta alegación carecía de fundamento y fue rechazada.
(30)
Tras la divulgación final, la misma parte interesada impugnó el que se hubiese tomado en cuenta la distribución geográfica para la selección de la muestra argumentando que la Unión es un mercado único y que el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base solo permite la selección de una muestra basada en el mayor porcentaje representativo del volumen.
(31)
En cuanto a la alegación sobre el uso del criterio de la distribución geográfica, se observa que esta es una industria fragmentada y que, para evaluar la representatividad de las empresas seleccionadas, se utiliza la distribución geográfica de los productores entre los Estados miembros, a fin de reflejar las distintas situaciones que pueden hallarse en la Unión. La muestra abarca Estados miembros en los que se fabrica aproximadamente el 90 % de la producción de la Unión; tras la retirada de la empresa polaca, este porcentaje siguió siendo alto, a saber, aproximadamente un 80 %. Por tanto, la metodología aplicada por la Comisión garantizó que la muestra era representativa de la producción de la Unión en su conjunto, y cumplió con lo dispuesto en el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base. Por consiguiente, se rechazó la alegación.
(32)
Tras la divulgación final, una parte interesada alegó que en la muestra de productores de la unión solo se incluyeron a empresas pequeñas y medianas, que supuestamente tenían costes y precios más elevados que las grandes empresas chinas.
(33)
Esta alegación no se vio respaldada por pruebas. Se señala que la muestra incluía empresas de todos los segmentos. Por otra parte, otros factores distintos del tamaño de la empresa pueden influir en los costes, como los costes de las materias primas, la depreciación o la utilización de la capacidad.
4. Derechos de las partes
4.1. Confidencialidad del nombre de los denunciantes y de las empresas que apoyan la denuncia
(34)
Una parte interesada alegó que la falta de información sobre la identidad del denunciante no permitió a las partes interesadas ejercer plenamente sus derechos de defensa. También se alegó que, como algunos productores no solicitaron que no se divulgara su nombre, la solicitud de anonimato no estaba justificada.
(35)
Una parte reiteró su alegación de que no había habido motivos para aplicar la confidencialidad, ya que se refería a los nombres de la mayoría de los productores denunciantes y de los que apoyaban la denuncia. En particular, se alegó que en el expediente puesto a disposición de las partes interesadas para su examen no se incluyeron pruebas de las solicitudes de confidencialidad. También se alegó que el desconocimiento de la identidad de las empresas incluidas en la muestra supuso que otras partes interesadas no pudieron efectuar observaciones sobre el grado de corrección de la evaluación de los microindicadores.
(36)
En respuesta a la divulgación final, la misma parte puso en duda que todas las empresas vinculadas de los productores incluidos en la muestra hubiesen enviado sus respuestas al cuestionario.
(37)
Se recuerda que el artículo 19 del Reglamento de base prevé la protección de la información confidencial en circunstancias en las que su divulgación supondría, desde el punto de vista de la competencia, una ventaja significativa para un competidor o tendría un efecto claramente desfavorable para la persona que proporcione la información o para un tercero del que la haya recibido. Una inmensa mayoría de los denunciantes querían que su identidad permaneciese confidencial y aportaron pruebas suficientes de que realmente existía una posibilidad significativa de represalias en forma, entre otras, de pérdida de ventas en caso de que se divulgaran sus nombres. Por tanto, los servicios de la Comisión aceptaron la solicitud de estas empresas.
(38)
En cuanto a la alegación de que algunos productores no habían solicitado el trato confidencial de su nombre, es preciso señalar que este hecho no prejuzga el derecho de otras empresas a solicitar este trato, en caso de que se demuestre que hay suficientes motivos. Estas solicitudes se evaluaron caso por caso, por lo que se rechaza la alegación.
(39)
En cuanto a la cuestión de si todas las empresas vinculadas de los productores de la Unión incluidos en la muestra habían enviado las respuestas al cuestionario, debe señalarse que, por principio, la falta de respuesta de un productor de la Unión vinculado como tal no impide necesariamente que la Comisión llegue a conclusiones fiables sobre el perjuicio, a condición de que se puedan verificar las respuestas a los cuestionarios enviadas. Así sucedería, en particular, cuando las empresas vinculadas son entidades jurídicas independientes con una contabilidad propia.
5. Alcance de la investigación. Inclusión de importaciones procedentes de Turquía
(40)
Una parte, que representa los intereses de los productores exportadores, solicitó que se incluyeran en la presente investigación las importaciones del producto afectado procedentes de Turquía.
(41)
Por lo que respecta a la no inclusión en la denuncia de las importaciones originarias de Turquía, hay que señalar que en la fase inicial no había pruebas de dumping, perjuicio o nexo causal de ese país que justificaran el inicio de un procedimiento antidumping sobre dichas importaciones. Por tanto, se rechaza la alegación de que debería haberse incluido a Turquía en el ámbito de la investigación.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(42)
Después de la aplicación de las medidas provisionales, una parte interesada señaló que se habían producido cambios en los códigos NC referentes al producto afectado que figuraban en el Reglamento por el que se aplicaban medidas provisionales, en comparación con los que figuraban en el anuncio de inicio, y preguntó sobre las razones de estas diferencias y si suponían un cambio en el alcance de la definición del producto.
(43)
En este contexto, se destaca que las diferencias entre los códigos NC indicados en el Reglamento por el que se aplican medidas provisionales y los mencionados en el anuncio de inicio no están relacionados con un cambio de la definición del producto ni del alcance de la investigación. Las modificaciones no cambian los tipos de baldosas objeto de la investigación, sino que simplemente están relacionados con la necesidad de tener en cuenta los cambios generales de la nomenclatura combinada previstos en el Reglamento (UE) no 861/2010 de la Comisión (5), que son de aplicación desde el 1 de enero de 2011.
(44)
Una parte interesada solicitó que se excluyesen determinadas baldosas de cerámica del alcance de la definición del producto. La parte alegó que, en caso de que se apliquen medidas, esta categoría de producto afectado perdería competitividad frente a otros productos que pueden sustituirla y que, en cualquier caso, no se estaba produciendo dumping en dicho segmento concreto.
(45)
En cuanto a esta alegación, la investigación reveló que, como los mosaicos de cerámica y otros tipos de baldosas de cerámica tienen las mismas características básicas desde el punto de vista físico y técnico, no está justificado revisar el alcance de la definición del producto. En cuanto a la ausencia de dumping en este segmento, que no estaba corroborada por prueba alguna, el análisis del dumping y del perjuicio ha de reflejar la situación del producto afectado en su conjunto. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(46)
Visto lo anterior y en ausencia de más observaciones en relación con el producto afectado y el producto similar, se confirma lo expuesto en los considerandos 25 a 32 del Reglamento por el que se aplican medidas provisionales.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(47)
En ausencia de ninguna otra observación o de constataciones sobre el trato de economía de mercado, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 33 a 40 del Reglamento provisional.
2. Trato individual
(48)
No se recibieron observaciones sobre la decisión de conceder o denegar el trato individual a determinadas empresas.
(49)
No obstante, dos importadores pusieron en duda la validez global del análisis del trato individual realizado por la Comisión, alegando que la Unión distribuye anualmente subvenciones mediante el sistema de los Fondos Estructurales.
(50)
A este respecto, cabe señalar que, en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base se establecen las condiciones necesarias para obtener el trato individual. La supuesta existencia de subvenciones en la Unión no es pertinente para dicho examen. En consecuencia, se rechaza la alegación y se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 41 a 44 del Reglamento provisional.
3. Examen individual
(51)
Ocho productores exportadores que cooperaron solicitaron el examen individual, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Se decidió realizar un examen individual en el caso de un productor exportador, Kito Group, ya que no era excesivamente gravoso realizarlo. Este grupo representaba con mucho el mayor volumen de exportación de los ocho productores que solicitaron el examen individual.
(52)
Este grupo solicitó el trato individual. Una vez examinada esta solicitud, se propuso inicialmente conceder el trato individual a Kito Group, ya que no se hallaron motivos por los que este grupo no debía recibirlo.
(53)
Tras la divulgación final, el denunciante alegó que el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base, aparentemente no limitaba el número de solicitudes de exámenes individuales que deben efectuarse en situaciones en las que se hubiesen recibido numerosas solicitudes. El denunciante alegó que este punto de vista se veía respaldado por numerosas investigaciones antidumping anteriores. A este respecto, se señala que el criterio establecido en el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base, para examinar o no las peticiones de examen individual consiste en que los exámenes puedan resultar excesivamente gravosos e impedir concluir oportunamente la investigación. Como se mencionó en el considerando 51, estudiar una de las ocho solicitudes de examen individual no fue excesivamente gravoso en el caso de la investigación que nos ocupa. En cuanto a investigaciones anteriores en las que se efectuaron peticiones de examen individual, se señala que debe evaluarse caso por caso hasta qué punto tales solicitudes son gravosas así como la necesidad de finalizar oportunamente la investigación. Con arreglo a lo anterior, se rechazan las alegaciones del denunciante.
(54)
Tras la divulgación final, se recibió información y pruebas de que Kito Group tal vez no había revelado todas las empresas vinculadas del grupo, por lo que los resultados relativos al mismo podían estar incompletos. Se proporcionó al grupo la oportunidad de presentar observaciones sobre esta información y se le informó de que tal vez habría que aplicar el artículo 18 del Reglamento de base. En su respuesta, confirmó que no había informado de dos empresas vinculadas en su respuesta al cuestionario antidumping pero alegó que, como era un simple descuido sin consecuencias dado que no participaban en la fabricación ni en la comercialización del producto afectado, no debería influir en los resultados de la investigación. No obstante, el no informar de la existencia de estas dos empresas no permitió evaluar y verificar adecuadamente las actividades del grupo relativas al producto afectado. En estas circunstancias, se concluye que el grupo no proporcionó la información necesaria dentro de los plazos correspondientes y, por lo tanto, los resultados relativos a esta empresa se basan en los hechos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base.
4. Valor normal
4.1. Elección del país análogo
(55)
Dos importadores presentaron observaciones en contra de la elección de los Estados Unidos de América (EE.UU.) como país análogo, alegando que no era apropiado debido a su insignificante producción propia y a su falta de competitividad en el mercado mundial. Asimismo, alegaron que EE.UU. fueron seleccionados de manera no razonable, ya que la falta de países análogos alternativos se debía a la presión indebida de la asociación de productores de la Unión sobre los productores de otros países análogos potenciales para disuadirlos de una posible cooperación. Dos importadores alegaron que la Comisión no tuvo en cuenta la información procedente de una serie de países que podrían cooperar ni los datos a disposición del público procedentes de asociaciones nacionales o internacionales de productores de terceros países.
(56)
En cuanto a este último argumento, se recuerda que se requiere información de empresas concretas para investigar el nivel del dumping. Por lo tanto, esta alegación fue rechazada.
(57)
En cuanto a las alegaciones de que la asociación de productores de la Unión ejerció presiones indebidas para disuadir de una posible cooperación, se destaca que no se proporcionó prueba alguna al respecto. Por consiguiente, no se tuvieron en cuenta esas observaciones.
(58)
Estos importadores también alegaron que el volumen anual de la producción de baldosas de cerámica de los EE.UU. era de aproximadamente 60 millones de m2 y no de 600 millones de m2 como figuraba en el considerando 51 del Reglamento provisional. Se comprobaron estos datos, que resultaron ser correctos.
(59)
En cuanto a la idoneidad de los EE.UU. como país análogo, dado que disponen de un volumen de producción significativamente más bajo, debe destacarse que el mercado estadounidense es muy competitivo, ya que existen varias empresas de fabricación locales y los volúmenes de las importaciones son significativos. Por otra parte, como se mencionó en el considerando 52 del Reglamento provisional, no hay pruebas de la existencia de barreras no arancelarias que pudiesen constituir un obstáculo sustancial para la competencia en el mercado. En estas circunstancias, pese a disponer de un volumen de producción más bajo, se mantiene la conclusión global de que los Estados Unidos constituyen un país análogo apropiado.
(60)
Dos importadores alegaron que los precios de venta unitarios de las baldosas fabricadas en EE.UU. en el mercado interior estadounidense eran mucho más elevados que en el mercado de la Unión y que, al compararlos con los precios de exportación, daban lugar a la existencia de prácticas de dumping. Se consideró que este argumento no era pertinente para los fines del presente procedimiento, ya que cualquier alegación de este tipo, suponiendo que existiesen indicios razonables al respecto, solo podría examinarse exhaustivamente en un procedimiento antidumping distinto relativo a los EE.UU. Por tanto, no fue tenido en cuenta.
(61)
Estos importadores también alegaron que el productor estadounidense que cooperó pertenecía a productores de la Unión o estaba asociado a estos, por lo que la investigación no era correcta ya que los datos obtenidos no eran independientes.
(62)
Cabe recordar que los datos presentados por el productor estadounidense que cooperó se verificaron in situ. Por lo tanto, esta alegación resultó no ser pertinente y no se tuvo en cuenta.
(63)
Estos importadores también alegaron que los volúmenes de exportación estadounidenses eran limitados. Se consideró que este argumento no era pertinente para la selección del país análogo, ya que, para determinar el valor normal, se utilizan los datos del país análogo y no los precios de exportación. Por tanto, fue rechazado.
(64)
Finalmente, estos mismos importadores alegaron que no estaba justificado el mantenimiento de la confidencialidad de la identidad, el volumen, el valor y la calidad de la producción del productor del país análogo que cooperó. Se recuerda que este solicitó la confidencialidad por temor a represalias comerciales, y se consideró que esta solicitud estaba justificada. Además, no puede descartarse que proporcionar cualquiera de los datos que solicitaron los importadores, incluso en rangos, podría permitir identificar al productor del país análogo. Por lo tanto, no se tuvo en cuenta la solicitud de los importadores.
(65)
Tras la difusión final, los dos importadores antes mencionados repitieron varias de las alegaciones anteriores sin proporcionar nuevas pruebas documentadas. En estas circunstancias, se mantuvo el rechazo a sus alegaciones.
(66)
Por otra parte, estos dos importadores también alegaron que, dado que el productor estadounidense que cooperó supuestamente estaba controlado por un productor de la Unión, la elección de esta empresa estadounidense como productor de un país análogo apropiado no era correcta. En particular, alegaron que la empresa estadounidense no es independiente económicamente, por lo que no podía servir de referencia para el dumping. Para justificar esta alegación, los importadores citan el artículo 2, apartado 1, párrafos tercero y cuarto, del Reglamento de base. En respuesta a esta alegación, primero debe señalarse que, como se ha mencionado en el considerando 23 del Reglamento provisional y en el considerando 69 del presente Reglamento, el productor estadounidense que cooperó solicitó el anonimato y se accedió a dicha petición. En estas circunstancias, no puede confirmarse ni desmentirse si existe una relación entre la empresa estadounidense y un productor de la Unión. No obstante, se señala que las disposiciones antes mencionadas del Reglamento de base se refieren a cómo tratar los precios de venta de una empresa investigada cuando vende a una parte vinculada. Estas disposiciones no tratan del asunto de una posible relación entre un productor del país análogo y un productor de la Unión. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(67)
Tras la divulgación final, una asociación de importadores efectuó numerosas alegaciones. En primer lugar, alegaron que el supuestamente bajo volumen de ventas de los productores estadounidenses en su mercado interior en comparación con las exportaciones chinas a la Unión hacían que los EE.UU. no fueran un mercado de un país análogo apropiado. A este respecto, al estudiar los posibles países análogos, el grado de competencia en estos países es uno de los elementos que se examinan. Disponer de niveles similares de ventas interiores de la industria nacional y de importaciones procedentes del país investigado no constituye un requisito previo para considerar que un país es un país análogo apropiado. En cuanto estas alegaciones, para la presente investigación, y como se ha indicado en el considerando 59, se consideró que el mercado estadounidense era lo suficientemente competitivo como para ser una opción apropiada. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(68)
La asociación de importadores también alegó que no consideraba que el hecho de que las importaciones en el mercado estadounidense fueran significativas fuera pertinente para elegir a los EE.UU. como país análogo. En cuanto a esta alegación, debe señalarse que el volumen de las importaciones es, de hecho, unos de los factores importantes que se examinan para elegir a un país análogo apropiado. La combinación de producción interna y de grandes volúmenes de importaciones contribuye a lograr un mercado competitivo, como se ha mencionado en el considerando 59. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(69)
La asociación de importadores también pregunto qué pruebas había aportado el productor del país análogo que cooperó para probar el riesgo de represalias comerciales, mencionadas en el considerando 64. A este respecto, la empresa estadounidense señaló que su empresa compite por los mismos clientes con numerosos productores exportadores chinos de baldosas de cerámica en el mercado estadounidense. En estas circunstancias, la empresa estadounidense afirmó que temía represalias comerciales en caso de que se revelase su identidad. En cuanto a la prueba proporcionada para probar el riesgo de represalias, se consideró verosímil el posible riesgo resultante de que la empresa estadounidense y los productores exportadores chinos que operan en el mercado estadounidense compitan por los mismos clientes. En estas circunstancias, se aceptó la solicitud de anonimato de la empresa.
(70)
La asociación también alegó que, dado que el precio medio de las ventas interiores en los EE.UU. de las baldosas de cerámica producidas en el mercado interior era supuestamente varias veces superior al precio de las importaciones en la Unión procedentes de China, el producto estadounidense no es un «producto similar» al importado de China. A este respecto, el hecho de que ambos precios difieran no constituye un motivo para considerar que el producto estadounidense no es similar al producto afectado. Como se indicó en el considerando 32 del Reglamento provisional, se constató que el producto afectado y, entre otros, el producto producido y vendido en el mercado interior de Estados Unidos tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos. En estas circunstancias, se considera que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base. Por tanto, se rechazó la alegación de la asociación.
(71)
Finalmente, la asociación preguntó por qué no se consideraba la Unión como un país análogo apropiado ante la falta de cooperación de terceros países distintos de los EE.UU. A este respecto, dado que se consideró que los EE.UU. eran un país análogo apropiado, como se ha mencionado en el considerando 59, no surgió la necesidad de examinar otros posibles mercados apropiados. Por tanto, se rechaza la alegación de la asociación.
(72)
Ante la falta de otros comentarios, se confirma que la elección de los EE.UU. como país análogo fue apropiada y razonable con arreglo a lo dispuesto en artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, y se confirman los considerandos 45 a 54 del Reglamento provisional.
4.2. Determinación del valor normal
(73)
Dos importadores alegaron que, sin la información sobre el volumen de la producción del productor estadounidense, las partes interesadas no podían verificar si, debido a las economías de escala, podía haber diferencias significativas en los costes de producción del productor estadounidense en comparación con los productores chinos incluidos en la muestra, que producían anualmente más de 10 millones de m2 de baldosas de cerámica. Estos importadores también alegaron que los volúmenes de producción del productor del país análogo y de los productores chinos no eran comparables, debido a que el volumen de producción del productor del país análogo o en el país análogo era más bajo. Se recuerda que el volumen de la producción del productor del país análogo que cooperó es confidencial y que no puede revelarse. También se recuerda que la industria china está muy fragmentada y que se compone mayoritariamente de pequeñas y medianas empresas. Así pues, estos argumentos se consideraron infundados.
(74)
Estos importadores señalaron que, como se establece en el artículo 2, apartado 1, párrafo segundo, del Reglamento de base, el valor normal debe calcularse sobre la base de los precios de «otros vendedores o productores», por lo que no era correcto determinar el valor normal sobre la base de una única empresa.
(75)
A este respecto, se recuerda que el presente procedimiento trata de importaciones procedentes de un país sin economía de mercado, por lo que el valor normal debe establecerse de acuerdo con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. Por tanto, se rechazó esta alegación.
(76)
Tras la divulgación final, una asociación de importadores declaró que consideraba que el valor normal en un país análogo no podía basarse en los datos proporcionados por una empresa. Sin embargo, por las razones expuestas en el considerando 75, se rechaza dicha alegación.
(77)
Finalmente, estos importadores alegaron que el producto del productor del país análogo no era representativo ya que, estaba destinado exclusivamente al segmento de precios elevados. Como se aceptó la solicitud de confidencialidad del productor del país análogo, no se confirma ni rechaza esta alegación. En cualquier caso, incluso si la alegación fuese correcta, como se explicó en el considerando 61 del Reglamento provisional, se ajustó el valor normal calculado en aquellos casos en que estaba justificado, a fin de tener en cuenta todos los tipos de baldosas, incluidas las que son revendidas con otra marca. Por tanto, esta alegación se consideró infundada y fue rechazada.
4.3. Precio de exportación
(78)
Tras la divulgación final, un productor exportador alegó que los servicios de la Comisión no habían clasificado correctamente las ventas de determinadas baldosas de cerámica a la Unión durante el PI y que el margen de dumping de la empresa debía corregirse en consecuencia. A este respecto, durante la visita de verificación en las instalaciones de la empresa se determinó que esta había clasificado erróneamente determinadas baldosas de cerámica, y se le informó de ello. Se reclasificaron correctamente las baldosas a fin de calcular con precisión el dumping. En estas circunstancias, se rechaza la alegación de la empresa.
(79)
Tras la divulgación final, el mismo productor exportador alegó que se habían excluido determinadas transacciones de venta de exportación a la Unión en el PI a la hora de calcular el margen de dumping de la empresa. A este respecto, se constató que estas transacciones habían sido excluidas debido a que las fechas de las facturas eran posteriores al PI. En estas circunstancias, se rechaza la alegación de la empresa.
(80)
A falta de observaciones por lo que se refiere a los precios de exportación, se confirma lo expuesto en el considerando 59 del Reglamento provisional.
4.4. Comparación
(81)
Se realizaron observaciones sobre la comparación entre el valor normal y el precio de exportación.
(82)
Un productor exportador alegó que, para el cálculo de su valor cif, debía tenerse en cuenta el hecho de que las ventas de exportación se efectuaron a través de operadores comerciales no vinculados. Se constató que está alegación estaba justificada, por lo que se recalcularon los valores cif correspondientes a este exportador. Tras la difusión final, el denunciante alegó que no debería haberse efectuado este nuevo cálculo de los precios de exportación, ya que la información proporcionada por los operadores comerciales no vinculados no era fiable puesto que supuestamente solo había proporcionado información uno de los operadores comerciales a través de los que el productor exportador vendió sus productos. A este respecto, se constató que todos los operadores comerciales no vinculados a través de los cuales el productor exportador vendía sus productos habían proporcionado información sobre los precios. En estas circunstancias, se rechaza la alegación.
(83)
Otro productor exportador alegó que no se había tenido en cuenta correctamente el coste del seguro a la hora de calcular su valor cif. Se constató que está alegación estaba justificada, por lo que se corrigieron los valores cif correspondientes a este exportador.
(84)
Un grupo de empresas exportadoras alegó que el coste del seguro incluido en sus valores cif no estaba calculado correctamente. Se constató que está alegación estaba justificada, por lo que se recalcularon los valores cif. Además, se constató que, en el caso de una de las empresas del grupo, no se había tenido en cuenta el coste de manipulación al calcular el valor franco fábrica. También se corrigió este elemento.
(85)
Dos importadores alegaron que el cálculo de los precios de exportación debería haber tenido en cuenta la evolución del tipo de cambio del dólar estadounidense (USD) durante el PI. No obstante, se recuerda que, como es práctica habitual de la Comisión, para la conversión de divisas durante el PI se utilizaron tipos de cambio mensuales, por lo que sí se tuvo en cuenta la evolución de los tipos de cambio durante el PI.
(86)
Tras la difusión final, un productor exportador alegó que, como el valor normal se basaba en datos de un productor del país análogo y, por tanto, no podían revelarse datos precisos por razones de confidencialidad, era absolutamente necesario garantizar que se efectuaban los ajustes correspondientes para garantizar la comparabilidad del producto a efectos del cálculo del dumping. A este respecto, como se menciona en el considerando 61 del Reglamento provisional, se efectuaron ajustes en aquellos casos en que fue necesario a fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación.
(87)
Tras la difusión final, dos importadores alegaron que el productor estadounidense que cooperó abastece exclusivamente al sector de las baldosas de cerámica de alto precio, mientras que los productores exportadores chinos abastecen al segmento de bajo precio. En cuanto a la garantía de una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, estos importadores alegaron que no se les revelaron los ajustes necesarios previstos en el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se señala que en el considerando 61 del Reglamento provisional se explica que se efectuaron ajustes para garantizar una comparación ecuánime.
4.5. Márgenes de dumping de los productores exportadores cooperantes incluidos en la muestra
(88)
Teniendo en cuenta todas las observaciones anteriores, los márgenes de dumping definitivos de los productores exportadores cooperantes incluidos en la muestra, expresados como porcentajes del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Nombre del grupo/empresa
Margen de dumping definitivo
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Márgenes de dumping del resto de los productores exportadores que cooperaron en la investigación
(89)
Como resultado de los cambios en el cálculo de los márgenes de dumping mencionados en el considerando 88, la media ponderada del margen de dumping de la muestra, que se basa en los márgenes de dumping de los cuatro productores exportadores que cooperaron incluidos en la muestra, es del 30,6 %. En este contexto, se señala que, en el caso de Heyuan Becarry Co. Ltd, al que no se concedió el trato de economía de mercado ni el trato individual, se calculó un margen de dumping como se describe en el considerando 88 del Reglamento provisional. Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 9, apartado 6, primera frase, del Reglamento de base, este margen de dumping se utilizó para calcular la media ponderada del margen de dumping de las partes incluidas en la muestra, aplicada a los exportadores que cooperaron y que no fueron incluidos en la muestra. Además, como no se concedió el trato de economía de mercado a Heyuan Becarry Co. Ltd y se constató que sus decisiones relativas a las ventas de exportación estaban sujetas a interferencias estatales significativas, el derecho que debe aplicarse a las importaciones de Heyuan Becarry Co. Ltd debe ser el mismo aplicable a las importaciones de los exportadores que cooperaron y que no fueron incluidos en la muestra.
(90)
En cuanto al método de cálculo del margen de dumping correspondiente a Heyuan Becarry Co. Ltd, que, como se menciona anteriormente, es un productor exportador que cooperó y que fue incluido en la muestra pero al que no se concedió el trato individual, como se menciona en el considerando 65 del Reglamento provisional, la referencia en dicho considerando al considerando 64 de dicho Reglamento debería referirse al considerando 62.
4.7. Margen de dumping de la empresa que solicitó el examen individual
(91)
A la empresa mencionada en los considerandos 51 a 54, que fue sometida a un examen individual, para la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base, le corresponde el margen de dumping de ámbito nacional.
4.8. Márgenes de dumping del resto de los productores exportadores que no cooperaron en la investigación
(92)
En ausencia de otras observaciones sobre el cálculo del margen de dumping correspondiente al resto de productores exportadores, se confirman las conclusiones de los considerandos 66 a 67 del Reglamento provisional.
(93)
A la vista de las observaciones de los considerandos 81 a 85, el margen de dumping de ámbito nacional queda establecido en el 69,7 %.
4.9. Alegaciones sobre la lista de exportadores que cooperaron
(94)
Se recibió una serie de alegaciones según las cuales 13 de los productores exportadores que se beneficiaron de la media ponderada del derecho provisional conforme al Reglamento provisional, incluidos en su anexo, eran solo operadores comerciales y no productores, por lo que no deberían haber sido incluidos en el anexo.
(95)
Una vez examinadas, se halló que estas alegaciones eran correctas en el caso de cinco empresas. Se informó a las mismas de la intención de suprimirlas del anexo correspondiente y se les ofreció la oportunidad de presentar sus observaciones. Tres de ellas no efectuaron observación alguna, mientras que dos sí lo hicieron. Sus alegaciones no contenían pruebas suficientes que mostrasen que estas empresas eran productores exportadores del producto afectado, por lo que fueron rechazadas. Por tanto, se suprimió a estas cinco empresas de la lista de empresas a las que se aplicaba la media ponderada del derecho definitivo.
4.10. Acontecimientos posteriores al PI
(96)
Desde la divulgación de los resultados provisionales, se ha disuelto la relación entre un grupo de dos productores exportadores que cooperaron debido a cambios en la estructura del accionariado. Por tanto, una de estas empresas solicitó un derecho individual independiente del derecho de la otra empresa.
(97)
De la información proporcionada se desprende que los vínculos entre ambas empresas se disolvieron tras el período de investigación. Sería preciso examinar detenidamente las repercusiones de esta supuesta división de la estructura del grupo y la solicitud de una de las empresas para que se le aplique un derecho individual. A este respecto, si una de estas empresas o ambas solicitan que se reconsidere su situación tras esta supuesta separación, se podrá examinar la solicitud el momento oportuno conforme al Reglamento de base. En estas circunstancias, se rechaza la solicitud de la empresa de que se le aplique un derecho individual establecido en la presente investigación.
(98)
Tras la divulgación final, el denunciante alegó que uno de los productores exportadores vinculados,a que se refiere el considerando 97, debería beneficiarse de un derecho calculado por separado debido a que había pruebas de que practicaba el dumping en un grado más elevado que el otro productor exportador. A este respecto, debe señalarse que, en el caso de los productores exportadores que estén vinculados durante el PI de una investigación, no calcular la media ponderada del margen de dumping ni el derecho que se les debe aplicar permitiría que el productor exportador al que se aplique el derecho más elevado eludiese los derechos. Como los dos productores exportadores de la presente investigación resultaron estar vinculados durante el PI, no hay motivos para establecer derechos por separado para cada uno de ellos. Como se ha indicado en el considerando 97, si una de estas empresas o ambas solicitan que se reconsidere su situación tras su supuesta separación, se podrá examinar la solicitud conforme al Reglamento de base. En estas circunstancias, se rechaza la alegación del denunciante.
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(99)
Ante la falta de observaciones o nuevas constataciones sobre la producción de la Unión y la industria de la Unión, se confirman las conclusiones de los considerandos 68 a 70 del Reglamento provisional.
1.1. Consumo de la Unión
(100)
Ante la falta de observaciones o constataciones sobre el consumo de la Unión, se confirman las conclusiones de los considerandos 71 y 72 del Reglamento provisional.
2. Importaciones de China
(101)
Una parte interesada puso en duda el análisis de las importaciones, alegando que tanto el denunciante como el Reglamento provisional carecían de datos sobre el volumen de las importaciones, señalando que los metros cuadrados miden la superficie y no el volumen.
(102)
Otra parte interesada alegó que la evolución del volumen y el precio de las importaciones procedentes de China sencillamente reflejaba las fluctuaciones normales del comercio, por lo que no podía ser un signo del comportamiento de los exportadores chinos en términos de dumping.
(103)
Tras la difusión final, una parte puso en duda la fiabilidad de las estadísticas de Eurostat alegando que los precios reales de las importaciones chinas eran superiores y por lo tanto eran comparables a los precios de importación de otros terceros países. Además, se alegó que ello incidiría en los márgenes de dumping hallados.
(104)
Otra parte interesada alegó que, según su propio análisis de las estadísticas de Eurostat, la cuota de mercado y el precio de importación eran ligeramente distintos de los que figuraban en el Reglamento provisional, por lo que estos resultados debían modificarse en consecuencia.
(105)
Otra parte interesada alegó que los servicios de la Comisión no habían tenido en cuenta el aumento de los precios de las importaciones chinas que ocurrió después del PI, en 2010.
(106)
En cuanto a la alegación sobre la unidad de medida utilizada para determinar los volúmenes de importación, el término «volumen» del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base se refiere más bien a «cantidad» que a «volumen cúbico». Se debe utilizar la unidad de medida más representativa de cada producto. En cuanto al producto afectado, los operadores del mercado mundial utilizan siempre los metros cuadrados (m2). Por tanto, se consideró que esta unidad era la más adecuada para la presente investigación y se rechazó la alegación.
(107)
En cuanto a la evolución del precio y del volumen de las importaciones procedentes de China, es cierto que las variaciones tienen un carácter limitado al considerarlas en términos absolutos. Las importaciones chinas se redujeron un 3 % durante el período considerado. No obstante, la conclusión sobre el volumen de las importaciones chinas ha de situarse en un contexto de reducción global del consumo en el mercado de la Unión. El hecho de que las importaciones chinas se redujesen solo un 3 % en este período mientras el consumo global lo hizo un 29 % afectó claramente a su presencia en el mercado de la Unión. Por tanto, mantener estables las importaciones permitió a las importaciones chinas ganar cuota de mercado en un período en que otros operadores la perdieron.
(108)
En cuanto a la evolución de los precios chinos, los precios medios de importación indicados en el considerando 73 del Reglamento provisional se basaban en estadísticas de Eurostat. Se han suscitado dudas sobre la exactitud de los precios medios de importación referentes a determinados Estados miembros, pero no se han confirmado cambios de las estadísticas oficiales. En cualquier caso, se recuerda que los datos de Eurostat se utilizaron solo para establecer las tendencias generales y que, incluso en el caso de que los precios de importación chinos debieran ajustarse al alza, la situación de perjuicio en su conjunto seguiría siendo la misma, con altos márgenes de subcotización y malbaratamiento. En este contexto, debe señalarse que no se utilizaron los datos de Eurostat para calcular tanto el perjuicio como los márgenes de dumping. Para determinar los márgenes solo se utilizaron datos verificados procedentes de empresas visitadas. Por tanto, incluso si se hallasen discrepancias con las estadísticas, ello no influiría en los márgenes difundidos.
(109)
No puede sostenerse la alegación de que los servicios de la Comisión no tuvieron en cuenta los datos de Eurostat a partir de 2010, ya que la cifra correspondiente al PI incluyó el primer trimestre de 2010. En cuanto a los trimestres segundo a cuarto de 2010, debe señalarse que estas cifras se refieren al período posterior al PI, que no deben tenerse en cuenta. Por otra parte, incluso si debieran tenerse en cuenta, las estadísticas de las importaciones muestran que los precios de las importaciones procedentes de terceros países también aumentaron, lo que indica que se trata de una tendencia general que no se circunscribe específicamente a las importaciones chinas.
3. Subcotización de los precios
(110)
Se recuerda que, en la fase provisional, como se expuso en el considerando 76 del Reglamento provisional, la subcotización se definió como la media ponderada de los precios de venta cobrados por los productores de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados a precio de fábrica, comparada con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones procedentes de China cobrados al primer cliente independiente del mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con los ajustes correspondientes para tener en cuenta los derechos de aduana, los costes posteriores a la importación y la fase comercial.
(111)
Una parte alegó que los cálculos del precio de exportación comunicados a las partes no se correspondían con la explicación del considerando 76 del Reglamento provisional. Tras la verificación de la alegación, se confirmó que se había producido un error en el texto de dicho considerando. Efectivamente, en la fase provisional se aplicó el ajuste de la fase comercial a los precios de venta franco fábrica que los productores de la Unión aplican a los clientes no vinculados en el mercado de la Unión, y no se aplicó ningún ajuste por costes posteriores a la importación en el cálculo del precio medio de exportación. En la fase definitiva, los precios cif en frontera de la Unión de los productores exportadores del país afectado fueron ajustados en concepto de derechos aduaneros y de costes posteriores a la importación (costes en puerto de la Unión por gastos de importación, transporte y almacén que los importadores soportan antes de la reventa) a partir de la información proporcionada por los importadores no vinculados que cooperaron.
(112)
Otra parte alegó que, si se los ajustase a la baja para tener en cuenta el coste de la distribución/mercadotecnia, los precios serían similares a los de las exportaciones chinas. No obstante, el cálculo provisional ya incluía estos ajustes. Por consiguiente, se rechazó esta alegación por considerarse infundada.
(113)
La investigación constató niveles de subcotización situados entre el 43,2 % y el 55,7 %, lo que difiere ligeramente de lo que se halló provisionalmente (véase el considerando 77 del Reglamento provisional). Este cambio se debe al cálculo de un nuevo valor cif para el productor exportador mencionado en los considerandos 83 a 85, y al cálculo de un precio de exportación cif individual para el productor exportador Kito Group, mencionado en el considerando 51.
4. Importaciones originarias de terceros países distintos de China
(114)
Ante la falta de observaciones o constataciones sobre las importaciones procedentes de terceros países distintos de China, se confirman las conclusiones de los considerandos 78 y 80 del Reglamento provisional.
5. Situación de la industria de la Unión
5.1. Indicadores macroeconómicos
5.1.1. Producción, capacidad y utilización de la capacidad
(115)
Ante la falta de observaciones o constataciones sobre la producción, la capacidad y la utilización de la misma, se confirman las conclusiones de los considerandos 84 a 85 del Reglamento provisional.
5.1.2. Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(116)
Ante la falta de observaciones o constataciones sobre volúmenes de ventas y cuota de mercado, se confirman las conclusiones de los considerandos 86 a 87 del Reglamento provisional.
5.1.3. Empleo y productividad
(117)
Ante la falta de observaciones o constataciones sobre empleo y productividad, se confirman las conclusiones de los considerandos 88 a 89 del Reglamento provisional.
5.1.4. Magnitud del margen de dumping
(118)
Los márgenes de dumping se indican en los considerandos 88 a 93. Se confirma que todos los márgenes establecidos están significativamente por encima del nivel mínimo. Habida cuenta de los volúmenes y de los precios de las importaciones objeto de dumping, se confirma que la incidencia del margen real de dumping no puede considerarse insignificante.
5.2. Indicadores microeconómicos
5.2.1. Existencias
(119)
Una parte puso en duda la corrección de los datos proporcionados en los considerandos 93 a 95 del Reglamento provisional. La parte alegó que el valor de las existencias expresado en porcentaje de la producción a lo largo de todo el período considerado era considerablemente inferior al recogido en el cuadro 10 de dicho Reglamento. Se revisaron dichos cálculos y se halló que solo los datos expresados como porcentaje correspondientes a 2009 y al PI se habían calculado erróneamente, y que en dichos períodos el porcentaje de existencias era ligeramente superior al que se había indicado. En el cuadro 1 del presente Reglamento figura una versión correcta de este cálculo.
(120)
La misma parte alegó que, si la industria de la Unión se vio obligada a aumentar sus existencias hasta seis meses de producción, como figura en el considerando 94 del Reglamento provisional, ello representaría un porcentaje de existencias del 50 % con respecto a la producción total y no un 59 % como figura en el cuadro 10 del Reglamento provisional.
(121)
A este respecto, debe destacarse que los análisis efectuados en los considerandos 93 y 94 del Reglamento provisional eran complementarios pero no idénticos. En el primer análisis se mostraba el porcentaje de existencias de las empresas incluidas en la muestra medido en metros cuadrados en comparación con la producción de las empresas incluidas en la muestra, también expresada en metros cuadrados (61 % durante el PI). En el segundo análisis, también en el caso de las empresas incluidas en la muestra, se mostraba el número de meses de producción almacenada en relación con los 12 meses del año (50 % durante el PI).
(122)
Otros análisis permitieron mejorar la evaluación de la evolución con respecto al número de meses de producción que se estaba almacenando. A este respecto, en 2007 los productores incluidos en la muestra almacenaron aproximadamente cinco meses de producción (un 43 %) pero la presión de las importaciones objeto de dumping los obligó a aumentar las existencias a más de siete meses de producción (lo que corresponde al 61 % de la producción anual total) durante el PI. En el cuadro 1 se indican los volúmenes de las existencias también en forma del número de meses con respecto a la producción anual.
(123)
Cuadro 1
Existencias
2007
2008
2009
PI
Existencias (miles de m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Índice (2007 = 100)
100
105
82
86
Existencias como % de la producción
43 %
49 %
56 %
61 %
Índice (2007 = 100)
100
113
130
142
Número de meses almacenados con respecto a la producción anual
5,2
5,9
6,7
7,4
Índice (2007 = 100)
100
113
130
142
Porcentaje de meses almacenados (base 12 meses)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Por tanto, se confirma la conclusión de que la tendencia de las existencias muestra una situación de perjuicio.
5.2.2. Precios de venta
(125)
Una parte interesada, como ya se ha mencionado en el considerando 20, puso en duda las constataciones expuestas en los considerandos 96 a 99 del Reglamento provisional sobre los precios de venta de la industria de la Unión, alegando que, al determinar el precio unitario de la Unión, la Comisión no había incluido a productores de Polonia y la República Checa, y que dichas constataciones no concordaban con datos públicos reales.
(126)
En cuanto a esta alegación, se efectuó una simulación incluyendo los precios de venta registrados en Polonia, que suponen aproximadamente el 10 % del total de la producción de la Unión. No se efectuó ninguna simulación para la República Checa, cuya producción supone menos del 3 % del total de la producción de la Unión. La simulación mostró que las constataciones finales no cambiaban de manera significativa, incluso teniendo en cuenta los precios polacos. Finalmente, con arreglo a su metodología, la Comisión calculó los precios de venta de la industria de la Unión después de haber efectuado los ajustes pertinentes para obtener los precios para el primer cliente independiente, con el fin de garantizar la comparabilidad con los precios de venta chinos.
(127)
Una parte interesada alegó que el razonamiento del considerando 97 del Reglamento provisional, en el que se explica que la industria de la Unión se vio obligada a vender cantidades más bajas y una mayor variedad del producto, era incorrecto, ya que la industria de la Unión, en tal caso, debería haber perdido mucho más que un 2 % de cuota de mercado.
(128)
Es preciso señalar que centrarse en ventas de lotes más pequeños no conlleva necesariamente la pérdida de una mayor cuota de mercado. En primer lugar, no se ha eliminado completamente a la industria de la Unión del mercado de grandes lotes uniformes del producto, a pesar de que la presión de las importaciones chinas a bajo precio es particularmente intensa en dicho sector. En segundo lugar, la industria de la Unión pudo mantener su presencia en el conjunto del mercado mediante una reducción de sus precios de venta y la producción de una gama de productos más costosa, lo que conllevó una reducción de la rentabilidad, como se mencionó en el considerando 100 del Reglamento provisional. Por tanto, el hecho de que la industria de la Unión no perdiera una parte más grande de mercado se explica por la decisión de mantener una presencia en el mercado pese a la presión china sobre los precios.
5.2.3. Rentabilidad, flujo de caja, rendimiento de la inversión y salarios
(129)
Una parte alegó que existen grandes diferencias de rentabilidad entre las empresas grandes y las pequeñas. Por ello, se alegó que no se podía considerar que la rentabilidad media fuera representativa, ya que la muestra solo contenía datos procedentes de una gran empresa.
(130)
Otra parte alegó que los grandes productores de la Unión se hallan en una buena situación financiera. La misma parte alegó que, dado que no había pérdidas incluso añadiendo a las pequeñas empresas en el margen de beneficios medio de la industria de la Unión, como figura en el considerando 101 y en el cuadro 12 del Reglamento provisional, no podía demostrarse la existencia de un perjuicio global.
(131)
Es preciso señalar que, para garantizar la congruencia de las constataciones con la representatividad de la muestra, se ponderaron todos los factores de perjuicio (incluido el beneficio) con respecto a la proporción de cada segmento en la producción total de la Unión. Por otra parte, se confirma la representatividad de la gran empresa con respecto a la situación del segmento mayor. Por tanto, los indicadores globales obtenidos del análisis de las empresas incluidas en la muestra son representativos de la situación del conjunto de la industria de la Unión, por lo que ha de rechazarse la alegación anterior.
(132)
En relación con la alegación de que las grandes empresas no sufrieron perjuicio, es preciso señalar que, con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base, el análisis debe efectuarse en relación con la industria de la Unión en su conjunto y no con determinados grupos o tipos de empresas. Como se ha mencionado en el considerando 130, el hecho de que no se sufrieran pérdidas en el PI no significa per se que no se haya producido un perjuicio.
5.2.4. Coste de producción
(133)
Una parte interesada puso en duda la conclusión de que el coste de producción de la industria de la Unión había aumentado un 14 % debido a la aumento de las existencias y al cambio en la gama de productos. Según esta parte, esta conclusión no sería cierta debido a que el volumen de las existencias y la gama de productos no forman parte del coste de producción.
(134)
Es preciso rechazar esta alegación, ya que un gran volumen de existencias supone un coste financiero considerable, que se incluye en el análisis de los costes de producción. Por otra parte, cambiar repetidamente la gama de productos conlleva costes de producción adicionales, ya que el productor ha de revisar frecuentemente los procesos de fabricación: Esta operación puede ser costosa debido a que provoca tiempos muertos y una utilización insuficiente de la maquinaria.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(135)
Una parte interesada puso en duda la conclusión del considerando 107 del Reglamento provisional, según la cual la reducción del consumo había afectado negativamente a la industria de la Unión. Según esta parte, no pudo producirse perjuicio por la reducción del consumo, ya que la cuota global de mercado siguió siendo la misma.
(136)
En cuanto a la observación sobre la estabilidad y la cuota de mercado de los productores de la Unión pese a la reducción del consumo, es preciso señalar que la cuota de mercado no es el único indicador pertinente del perjuicio. Los productores de la Unión consiguieron conservar su cuota en el mercado de la Unión solamente a costa de la rentabilidad, que se redujo durante el período considerado. Por tanto, no puede concluirse que la estabilidad de la cuota del mercado de los productores de la Unión excluya la existencia de perjuicio.
(137)
A la vista de lo anterior, se confirman las conclusiones sobre el perjuicio establecidas en los considerandos 107 a 111 del Reglamento provisional.
E. CAUSALIDAD
(138)
La Comisión recibió observaciones sobre las conclusiones provisionales relativas a la causalidad. Dichas observaciones reiteraban los comentarios que ya se habían abordado en los considerandos 128 a 132 del Reglamento provisional relativos al perjuicio autoinfligido. No se presentó ninguna prueba que permitiese modificar las conclusiones provisionales. Por lo tanto, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 135 y 136 del Reglamento provisional.
1. Incidencia de las importaciones originarias de China
(139)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, en la fase provisional se examinó si las importaciones objeto de dumping del producto afectado originario de la República Popular China habían causado a la industria de la Unión un perjuicio importante.
(140)
Algunas partes alegaron que la caída de la producción y las ventas de la industria de la Unión era el resultado de la disminución del consumo. También se alegó que los efectos de las importaciones chinas deben de haber tenido un carácter limitado dado que la cuota de mercado China solo aumentó un 1,6 %, y de este porcentaje no más de un 1 % podría estar relacionado con la cuota de mercado de la industria de la Unión.
(141)
En este contexto, se recuerda que la investigación constató que el aumento de la cuota de mercado de las importaciones chinas coincide con la reducción de los beneficios de la industria de la Unión y con el aumento de los volúmenes de las existencias. Por otra parte, no solo el aumento de la cuota de mercado presionó a la industria de la Unión, sino también, y con mayor intensidad, el comportamiento a la hora de establecer los precios y el alto grado de subcotización de los productores exportadores chinos.
(142)
Como se recordó en el considerando 113, la investigación puso de manifiesto niveles significativos de subcotización de los precios. También mostró que la industria de la Unión y los importadores vendían en gran medida a los mismos clientes, lo que significa que la industria de la Unión competía directamente con las importaciones objeto de dumping para conseguir pedidos.
(143)
Globalmente, esto muestra que fue la presión de los precios y no solo los volúmenes de las importaciones lo que provocó la caída de la rentabilidad de la industria de la Unión y el deterioro de la mayoría de los indicadores de perjuicio.
2. Falta de competencia entre las baldosas producidas en la Unión y las baldosas objeto de dumping importadas de China
(144)
Varias partes interesadas alegaron que las importaciones de baldosas de cerámica procedentes de China no podían haber causado perjuicios a la industria de la Unión porque no son comparables. En este contexto se alegó que las baldosas de cerámica procedentes de China abastecen el mercado de productos homogéneos, mientras que la industria de la Unión produce por pedidos, en lotes más pequeños. También se alegó que la industria china y la industria de la Unión no compiten debido a que la industria china desarrolla su actividad en el segmento bajo a medio, mientras que la industria de la Unión lo hace en el segmento medio a alto. El carácter limitado de la pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión fue citado como prueba al respecto.
(145)
Aunque no se han aportado pruebas materiales que corroboren las alegaciones anteriores, se examinó atentamente si las importaciones chinas competían de hecho con las baldosas producidas en la Unión.
(146)
En este contexto, debe señalarse que la Comisión realizó comparaciones muy detalladas, distinguiendo entre cientos de distintos tipos de baldosas. En este caso, la investigación mostró la existencia de un nivel significativo de tipos de baldosas de la industria del Unión y de los exportadores que se correspondían. Esto muestra claramente que la industria de la Unión y las importaciones chinas compiten en términos de tipos del producto. También se recuerda que en la investigación se determinó que la industria de la Unión y los productores exportadores compiten directamente, ya que comparten la misma base de clientes.
(147)
Con respecto a la alegación de que las baldosas de cerámica procedentes de China abastecen al mercado de productos homogéneos mientras que la industria de la Unión produce por pedidos, en lotes más pequeños, se recuerda (véase el considerando 95 del Reglamento provisional) que fue precisamente la presión de las importaciones chinas lo que obligó a la industria de la Unión a cambiar a lotes más pequeños de productos con una mayor variedad de colores y de tamaños. La industria de la Unión aún está presente en todos los segmentos del mercado y, a diferencia de lo que se ha alegado antes, la pauta que muestra que la industria de la Unión tenía que centrarse en tipos de productos específicos debe considerarse un indicio de que se estaba produciendo una competencia directa.
(148)
A la vista de lo anterior, el argumento de que las importaciones chinas no perjudicaron a la industria de la Unión ya que no competían, no puede sostenerse.
3. Efectos de otros factores
3.1. Incidencia de las importaciones de otros terceros países
(149)
Algunas partes alegaron que el impacto de las importaciones turcas debía considerarse significativo. En términos de precios, una parte puso en duda la conclusión de que el aumento del 19 % de los precios turcos fue sustancial.
(150)
Este argumento se debatió en el considerando 118 del Reglamento provisional, y no se han hallado nuevas pruebas que puedan invalidar la conclusión alcanzada en la fase provisional. En este contexto, se confirma que el aumento del 19 % de los precios turcos debe considerarse sustancial. Por otra parte, se recuerda que, como se ha indicado en el considerando 41, no hay pruebas de la existencia de importaciones objeto de dumping procedentes de dicho país que perjudicasen a la industria de la Unión, por lo que este argumento no puede sostenerse.
3.2. Incidencia de una reducción del consumo
(151)
Una parte interesada alegó que la reducción del consumo afectaba principalmente a España e Italia, donde supuestamente el perjuicio era más patente. En cambio, el principal destino de las exportaciones chinas fueron los Estados miembros del norte, que no mostraron ninguna reducción del consumo y donde supuestamente los productores de la Unión fueron menos perjudicados. La misma parte también alegó que la industria española de las baldosas de cerámica se había recuperado en 2010, lo que muestra que no hay una relación entre las exportaciones chinas y las cifras de producción y venta de la industria de la Unión.
(152)
Una parte alegó que el aumento de las existencias registrado por la industria de la Unión debe atribuirse a una caída del consumo en la Unión y no a las importaciones chinas objeto de dumping.
(153)
Las alegaciones de que los Estados miembros del norte no se vieron afectados por la reducción del consumo y de que las importaciones procedentes estaban destinadas solo al norte de Europa no estaban corroboradas por pruebas documentadas. Por el contrario, los datos procedentes de los productores exportadores chinos incluidos en la muestra muestran que estas ventas están distribuidas por igual por toda la Unión. Por otra parte, España e Italia conjuntamente suponen el 28 % de estas ventas, solo ligeramente por debajo de las ventas a Alemania (32 %). Con este argumento se rechazaron las alegaciones.
(154)
Con respecto a la alegación de que el aumento de las existencias registrado por la industria de la Unión debería atribuirse a la caída en el consumo de la Unión, la Comisión recuerda el razonamiento expuesto en el considerando 108 del Reglamento provisional, a saber, que la presión de las importaciones chinas fue muy intensa especialmente en el sector de las ventas de grandes lotes, lo que incidió claramente en las existencias de los productores de la Unión. El crecimiento del índice de existencias en el período considerado no puede explicarse exclusivamente por la dificultad a la hora de vender los productos, sino también por la necesidad de disponer en las existencias de una variedad de productos muy grande. Por tanto, se confirma la conclusión del efecto perjudicial de las importaciones chinas en las existencias.
3.3. Incidencia de la crisis económica
(155)
Varias partes interesadas opinaban que la crisis económica era la causa real de las dificultades que afrontaba la industria de la Unión. Esto se evidenció por el hecho de que el principal deterioro se produjo entre 2008 y 2009, es decir, en el año en el que la crisis se manifestó, mientras que la tendencia fue menos acusada en el período posterior. También se señaló que el período considerado incluía los picos alto y bajo de un ciclo, en el que el punto alto se caracterizaba por el desarrollo del sector de la construcción y el punto bajo por la crisis financiera y la reducción de las exportaciones debido a la creación de nuevos sitios de producción en países del tercer mundo.
(156)
Tras la divulgación final, una parte interesada alegó que el deterioro de una serie de indicadores de perjuicio se debía a la crisis económica y no a las importaciones objeto de dumping. Según esta parte, el efecto de la recesión fue aumentar la demanda de grandes volúmenes de productos a bajo precio. Por tanto, la industria de la Unión tuvo que centrarse más en la producción para pedidos de grandes volúmenes, segmento en el que los chinos ya estaban presentes, lo que supuso un aumento de las existencias. Por otra parte, la recesión supuestamente provocó inflación en la Unión, que fue comparativamente más elevada que en China, lo que acarreó el aumento de los costes de producción de los productores de la Unión, lo cual, a su vez, supuestamente condujo a la industria de la Unión a vender a precios inferiores al coste de producción.
(157)
Otra parte alegó que el beneficio de la industria de la Unión había aumentado significativamente en el último trimestre del PI, lo que mostraba que la industria de la Unión se había recuperado de la crisis económica. Esta parte solicitó que el beneficio correspondiente al PI se indicase por trimestres, lo que probablemente indicaría una rentabilidad significativamente mayor hacia el final del PI.
(158)
El hecho de que la ralentización económica afectó a los resultados de la industria de la Unión ya se reconoció en el considerando 120 del Reglamento por el que se aplican las medidas provisionales. En este contexto, debe recordarse que, para determinar la causalidad, la norma jurídica correspondiente establece que es necesario que las importaciones objeto de dumping hayan provocado un perjuicio importante a la industria de la Unión. No obstante, no es necesario que las importaciones objeto de dumping sean la única causa del perjuicio.
(159)
Por otra parte, la investigación mostró que la tendencia china de aumento de las exportaciones podría continuar a pesar de la crisis económica. De hecho, China fue el único agente del mercado que fue capaz de mantener su cuota de mercado en una situación económica difícil.
(160)
En cuanto al cambio estructural en la demanda en la Unión mencionado en el considerando 156, no se presentó ninguna prueba que apoyase esta alegación. Por el contrario, se recuerda que, como se explicó en el considerando 106 del Reglamento provisional, la investigación mostró que la industria de la Unión tuvo que cambiar su gama de productos aumentando los tipos, colores y tamaños, y tuvo que aumentar sus existencias para poder reaccionar en breve plazo de tiempo a pedidos muy específicos. Por consiguiente, es preciso rechazar esta alegación.
(161)
En cuanto al impacto de la inflación en los costes de producción, se observa que la tasa de inflación en la Unión no fue por término medio superior a la de China durante el período considerado, por lo que no puede explicar las dificultades de los productores de la Unión para vender a precios sostenibles. Además, dado el nivel de subcotización, no se puede concluir que la industria de la Unión ejerció una presión a la baja sobre los precios de importación chinos. A la vista de lo que antecede, hubo que rechazar la alegación formulada por esta parte.
(162)
Por otra parte, en cuanto a la situación de la industria de la Unión, se recuerda que el Reglamento provisional (considerando 126) mostró que el enérgico comportamiento a la hora de establecer los precios de los exportadores chinos afectó a la rentabilidad de la industria de la Unión en el período considerado ya antes de la ralentización económica mundial. Esto muestra que, incluso en ausencia de crisis, la presión de las importaciones a bajo precio procedentes de China por sí sola bastaba para provocar un perjuicio importante a la industria de la Unión.
(163)
Este hecho, considerando conjuntamente con los precios objeto de dumping, refuerza la conclusión de que la ralentización económica no invalida el nexo causal entre las exportaciones chinas y el perjuicio a la industria de la Unión.
(164)
La solicitud de que se indique el beneficio correspondiente al PI por trimestres no se consideró pertinente en la actual investigación, debido a que, incluso si se produjera una mejora más acusada de la rentabilidad, esta debería compararse con el objetivo de beneficio del 3,9 %.
3.4. Incidencia del fracaso de la industria de la Unión a la hora de reestructurarse
(165)
Una parte interesada alegó que el perjuicio a los productores de la Unión debería atribuirse a su fracaso a la hora de reestructurarse, ya que la contracción del mercado del 29 % solo se afrontó con una disminución de la capacidad del 7 % y una reducción del empleo del 16 %.
(166)
En este sector, la eliminación de capacidad de producción es un proceso difícil, ya que la recuperación de la capacidad en caso de una posible recuperación del mercado es muy costosa para los productores. La reducción del empleo constatada el período afectado fue de la misma magnitud que la reducción del mercado. La tendencia del empleo no tiene por qué reflejar perfectamente la tendencia de la producción, ya que no todos los puestos de trabajo están directamente vinculados a la producción en sí. En conclusión, el hecho de que la reducción de la capacidad y de la mano de obra en la industria no se ajuste exactamente a la contracción del mercado no indica un fracaso a la hora de reestructurarse. Por tanto, contrariamente a las alegaciones y teniendo en cuenta la estructura de la industria, una reducción del 7 % de la capacidad y del 16 % del empleo debe considerarse importante.
3.5. Efecto de los resultados de la industria de la Unión en los mercados de exportación
(167)
Una parte interesada alegó que la reducción de las ventas de exportación de la industria de la Unión se debía a los altos precios y no al efecto de las exportaciones chinas.
(168)
Con respecto a esta alegación, se recuerda que la actividad exportadora de la industria de la Unión se ha recuperado después de la crisis económica. Por tanto, no puede aceptarse la alegación de que la actividad exportadora habría tenido un efecto desfavorable significativo en los resultados de la industria de la Unión.
4. Conclusión sobre la causalidad
(169)
Ninguno de los argumentos presentados por las partes interesadas es capaz de demostrar que el impacto de otros factores distintos de las importaciones a precio de dumping procedentes de China fuera de tal magnitud como para invalidar el vínculo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio constatado. Por tanto, se confirman las conclusiones relativas a la causalidad del Reglamento provisional.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
(170)
A la vista de las observaciones de las partes, la Comisión efectuó más análisis de todos los argumentos relativos al interés de la Unión. Se han examinado todas las cuestiones y se han confirmado las conclusiones del Reglamento provisional.
1. Interés de la industria de la Unión
(171)
A falta de observaciones sobre el interés de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 137 a 141 del Reglamento provisional.
2. Interés de los importadores
(172)
Una parte alegó que la aplicación de medidas amenazaba la existencia económica de los importadores, ya que solo serían capaces de repercutir parcialmente los costes extra a sus clientes.
(173)
Tras la difusión final, dos partes se opusieron a la conclusión de que los importadores podían pasar fácilmente de los proveedores chinos a otros proveedores, en particular debido a que las cantidades y los precios no eran comparables.
(174)
En cuanto a esta alegación, se recuerda que una gran parte de las exportaciones no se ve afectada por derechos, ya que no es de origen chino. Las características del producto, que se produce en todo el mundo con calidades comparables, sugiere que estos productos son intercambiables y que, por tanto, se dispone de una serie de fuentes alternativas, pese a las alegaciones efectuadas. Incluso en el caso de los importadores que recurren a las importaciones chinas, que la investigación halló que eran objeto de dumping y que se vendían a precios que subcotizaban significativamente los de los productos originarios de la Unión, la investigación halló que los importadores pueden aplicar a sus precios de venta márgenes superiores al 30 %. Esto, además del hecho de que se haya constatado que los importadores han obtenido beneficios de alrededor del 5 % y la posibilidad de la que disponen de repercutir a sus clientes, al menos parcialmente, los posibles aumentos de costes, sugiere que son capaces de asumir el impacto de las medidas.
(175)
Por otra parte, como se concluyó en el considerando 144 del Reglamento provisional, la aplicación de medidas no impediría a los importadores de la Unión aumentar sus importaciones a partir de las demás fuentes no objeto de dumping tanto de la Unión como de terceros países.
(176)
Un importador alegó que los precios chinos de un determinado tipo de producto eran superiores a los de la industria de la Unión, por lo que las medidas no permitirían exportar este tipo de producto concreto en el futuro.
(177)
Esta alegación no se vio respaldada por pruebas. Por otra parte, según la información disponible, este tipo de producto solo representa una pequeña parte del mercado, por lo que no afectaría significativamente al abastecimiento en el mercado de la Unión. Por tanto, se rechazó esta alegación.
3. Interés de los usuarios
(178)
Algunas partes interesadas alegaron que el impacto sobre los consumidores sería considerable. En particular, se alegó que incluso el aumento mínimo de los precios del 32,3 % impedirá que los clientes efectúen compras de calidad. También se alegó que, aunque pueda ser cierto que el impacto en los grandes establecimientos diversificados de bricolaje pueda ser limitado, las pequeñas tiendas especializadas se verían afectadas considerablemente.
(179)
En cuanto al impacto en los usuarios finales, la Comisión confirma sus conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 152 y 153 del Reglamento por el que aplica los derechos provisionales, a saber, que el efecto en los precios tendrá un carácter limitado.
(180)
El sector de la construcción, gran cliente de los productores de baldosas de cerámica, decidió no colaborar en la investigación. Tras la aplicación de las medidas provisionales, se invitó de nuevo a la Federación Europea de la Industria de la Construcción (FIEC) a que proporcionase estadísticas que mostrasen hasta qué punto, en su caso, se vería afectada por la aplicación de medidas. La FIEC confirmó que, aunque no se disponía de información directa, el impacto en los costes de las medidas en el conjunto de su actividad era muy bajo. También explicó que el escaso interés mostrado por sus miembros debía interpretarse como un respaldo a la propuesta de la Comisión.
(181)
Finalmente, en cuanto a las pequeñas tiendas especializadas, la Comisión no pudo obtener datos concluyentes que pudiesen confirmar la magnitud ni el alcance del impacto de la medida antidumping. Al igual que en el caso de los importadores, debe recordarse que en la Unión y en muchos terceros países que no practican el dumping se fabrican baldosas de cerámica; por tanto, puede excluirse que se produzca un riesgo grave de escasez de suministro en el caso de las tiendas minoristas.
4. Interés de los consumidores finales
(182)
Se realizaron esfuerzos para obtener de los consumidores una evaluación de impacto más detallada. La investigación mostró que el impacto probablemente tendrá un carácter limitado.
(183)
En primer lugar, el valor absoluto de las medidas se calcula sobre el precio de importación, por lo tanto, sobre una base mucho más baja que el precio de venta al público final del producto afectado. Este valor puede diluirse en las distintas fases (importadores, mayoristas y minoristas) previas al cliente final. Incluso en el caso de que los importadores y los intermediarios transfiriesen la totalidad del derecho a los clientes, se recuerda que en el mercado hay una gran oferta de productos no sujetos a medidas, fabricados tanto por productores de la Unión como de terceros países.
(184)
La Comisión calculó el impacto de los derechos antidumping en los precios para los consumidores valorando el importe de los derechos que han de abonarse, con arreglo a las importaciones efectivas procedentes de China, y asignando este importe directamente a los consumidores, suponiendo que los importadores, los mayoristas y los minoristas repercutirán todo el coste adicional en los consumidores finales. El impacto en los costes así calculado ese significativamente inferior a 0,5 EUR por m2. Se recuerda que, en el Reglamento provisional, se concluyó que el consumo anual medio per cápita era de 2,2 m2 en la Unión. Dado el bajo impacto del derecho por metro cuadrado, el aumento de los costes probablemente tendrá un carácter limitado, incluso en el caso de que el consumidor tuviera que comprar una cantidad considerable del producto afectado para obras de construcción o de renovación.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(185)
Cabe esperar que los efectos de la aplicación de medidas ayuden a la industria de la Unión, con los consiguientes efectos beneficiosos en las condiciones competitivas en el mercado de la Unión y la reducción de la amenaza de cierres y reducciones de plantilla.
(186)
Por otra parte, cabe esperar que la aplicación de las medidas tenga un impacto limitado en los usuarios/importadores, que podrían abastecerse gracias a una gran variedad de proveedores del mercado de la Unión y de otros terceros países.
(187)
Habida cuenta de lo anterior, no se puede concluir que la aplicación de medidas iría en contra del interés de la Unión.
G. Medidas definitivas
1. Nivel de eliminación del perjuicio
1.1. Comunicación de información
(188)
Dos partes interesadas alegaron que la Comisión debería haber comunicado el margen de subcotización en el Reglamento provisional, y una de ellas alegó que el no haber comunicado estos datos supuso que las partes interesadas no pudieron evaluar si se había aplicado correctamente la norma del derecho inferior.
(189)
En respuesta a lo anterior, a continuación figuran los márgenes provisionales:
Empresa
Margen de perjuicio
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Todos los demás productores que cooperaron
66,0 %
Residual
95,8 %
1.2. Margen de perjuicio
(190)
Una parte alegó que la Comisión utilizó un planteamiento incoherente para determinar el perjuicio y que debería haber basado sus conclusiones en la media ponderada de los datos del conjunto de la industria.
(191)
Con respecto a esta alegación, se señala que las constataciones sobre el nivel de eliminación del perjuicio se basan en datos específicos de empresas que han sido verificados, que se consideraron la base más fiable para tener en cuenta a todos los hechos pertinentes a efectos de comparación. En consecuencia, hubo que rechazar esta alegación.
(192)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben establecerse medidas para evitar que las importaciones objeto de dumping procedentes de China causen más perjuicio a la industria de la Unión.
(193)
Con el fin de determinar el nivel de estos derechos, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(194)
Se consideró, por lo tanto, adecuado calcular el margen de subcotización sobre la base de los precios determinados a partir de los datos presentados por los productores de la Unión y por los exportadores chinos.
(195)
Al calcular el importe del derecho antidumping necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que el derecho debía calcularse de forma que permitiese a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y lograr un beneficio razonable. Se consideró que este beneficio razonable, antes de impuestos, debía ser el conseguido por una industria de este tipo en condiciones normales de competencia, a saber, sin importaciones objeto de dumping, con las ventas del producto similar en la Unión. Este beneficio se evaluó con respecto a la rentabilidad del 3,9 % que la industria de la Unión consiguió en 2007, tal como se expone en el cuadro 12 del Reglamento provisional.
(196)
Los márgenes de perjuicio establecidos son los siguientes:
Empresa
Margen de perjuicio
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Todos los demás productores que cooperaron
65,0 %
Residual
82,3 %
(197)
Se señala que el margen de perjuicio correspondiente a todos los demás productores que cooperaron se determinó sin usar datos del Kito Group, ya que dicho grupo no formaba parte de la muestra, y para ser coherente con cómo se calcula el margen de dumping correspondiente a todos los demás productores que cooperaron (véase el artículo 9, apartado 6, primera frase, del Reglamento de base). A efectos de la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base, como se ha mencionado en el considerando 54, al Kito Group le corresponde el margen residual de perjuicio.
(198)
Cabe señalar también que los márgenes de subcotización son superiores a los márgenes de dumping establecidos en los considerandos 88 a 93 y, por tanto, el margen de dumping debería servir de base para establecer el nivel del derecho de conformidad con la regla del derecho inferior.
(199)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo productor exportador y las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, mencionadas en el anexo I del presente Reglamento, debe disponerse que el derecho medio ponderado impuesto a estas últimas empresas se aplique a todo nuevo productor, que, de otro modo, no tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, disposición que no es de aplicación si se ha recurrido al muestreo.
2. Declaración en aduana
(200)
Las estadísticas del producto afectado se expresan frecuentemente en metros cuadrados. No obstante, la nomenclatura combinada, establecida en el anexo I del Reglamento (CEE) no 2658/87 del Consejo, de 23 de julio de 1987, relativo a la nomenclatura arancelaria y estadística y al arancel aduanero común (6), no contiene ninguna alusión a esta unidad suplementaria en el caso del producto afectado. Por tanto, para las importaciones es necesario prever la introducción en la declaración de despacho a libre práctica no solo del peso en kg o toneladas, sino también el número de metros cuadrados del producto afectado.
3. Percepción definitiva del derecho provisional
(201)
Teniendo en cuenta la amplitud de los márgenes de dumping constatados y el nivel del perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario percibir definitivamente los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional.
(202)
Si los derechos definitivos son más elevados que los derechos provisionales, solo se percibirá definitivamente el importe de los derechos provisionales depositados, y aquella parte de los importes depositados que exceda del tipo definitivo de los derechos antidumping será liberada.
4. Forma de las medidas
(203)
Una parte interesada sugirió que las medidas adopten la forma de un precio mínimo de importación en lugar de derechos ad valorem. Sin embargo, el precio mínimo de importación no es adecuado en el caso del producto afectado, ya que existe una multitud de tipos de producto, cuyos precios varían considerablemente, lo que supone un riesgo importante de compensación cruzada. Además, cabe esperar que los tipos de producto evolucionen tanto en diseño como en acabado y que el precio mínimo de importación deje de proporcionar la base adecuada para el nivel del derecho. Por tanto, se rechaza la solicitud de aplicar medidas en forma de precio mínimo de importación.
(204)
Otra parte solicitó que las medidas adoptasen la forma de cuotas de importación. No obstante, las cuotas de importación no son congruentes con el Reglamento de base ni con las normas internacionales suscritas. Por consiguiente, hubo que rechazar la solicitud.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de placas y baldosas, de cerámica, esmaltadas o no, para pavimentación o revestimiento; cubos, dados y artículos similares, de cerámica, para mosaicos, esmaltados o no, incluso con soporte clasificados actualmente en los códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 y 6908 90 99, originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho
Código TARIC adicional
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Empresas indicadas en el anexo I
30,6 %
Todas las demás empresas
69,7 %
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas a que se refiere el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. De no presentarse dicha factura, se aplicará el derecho aplicable a todas las demás empresas.
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se percibirán de manera definitiva los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido con arreglo al Reglamento (UE) no 258/2011, por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de baldosas de cerámica clasificadas actualmente en los códigos NC 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 y 6908 90 99, originarias de la República Popular China. Se liberarán los importes garantizados superiores a los derechos antidumping definitivos.
Artículo 3
En el caso de que un productor de la República Popular China aporte pruebas suficientes a la Comisión de que no exportó las mercancías descritas en el artículo 1, apartado 1, originarias de la República Popular China durante el período de investigación (del 1 de abril de 2009 al 31 de marzo de 2010), de que no está vinculado a un exportador o productor sujeto a las medidas aplicadas mediante el presente Reglamento, y de que no ha exportado efectivamente las mercancías afectadas ni ha contraído una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión después del fin del período de investigación, el Consejo, por mayoría simple y a propuesta de la Comisión, previa consulta al Comité Consultivo, podrá modificar el artículo 1, apartado 2, a fin de atribuir a dicho productor el derecho aplicable a los productores que cooperaron no incluidos en la muestra, a saber, el 30,6 %.
Artículo 4
En caso de que se haya presentado una declaración de despacho a libre práctica en relación con los productos a que se refiereel artículo 1, se introducirá el número de metros cuadrados de los productos importados en el campo pertinente de la declaración.
Artículo 5
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 12 de septiembre de 2011.