РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 492/2010 DEL CONSEJO
de 3 de junio de 2010
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de la República Popular China y de Indonesia tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. MEDIDAS EN VIGOR
(1)
En virtud del Reglamento (CE) no 435/2004 (2), el Consejo, a raíz de una investigación antidumping («la investigación original»), estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de la República Popular China y de Indonesia (denominados conjuntamente en lo sucesivo «los países afectados»).
2. INVESTIGACIÓN ACTUAL
2.1. SOLICITUD DE RECONSIDERACIÓN
(2)
«Productos Aditivos SA», único productor de ciclamato sódico de la Unión, presentó una solicitud de reconsideración por expiración el 11 de diciembre de 2008.
(3)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas probablemente redundaría en una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
2.2. INICIO
(4)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité Consultivo, que existen suficientes pruebas para el inicio de una reconsideración por expiración, la Comisión abrió el 10 de marzo de 2009 una investigación de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (3) («el anuncio de inicio»).
2.3. PERÍODO DE INVESTIGACIÓN
(5)
La investigación sobre la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el 31 de diciembre de 2008 («período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el final del PIR («el período considerado»).
3. PARTES AFECTADAS POR LA INVESTIGACIÓN
(6)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración al productor de la Unión solicitante, a los importadores, proveedores y usuarios conocidos, a los productores exportadores conocidos de China e Indonesia y a las autoridades de los países afectados.
(7)
Se ofreció a las Partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio, pero ninguno formuló una solicitud en ese sentido a la Comisión.
(8)
La Comisión envió cuestionarios a todos los productores exportadores conocidos de China e Indonesia. Dos empresas de China, pertenecientes al grupo Rainbow Rich Industrial Ltd., radicado en Hong Kong, y dos empresas de Indonesia manifestaron su disposición a cooperar y respondieron al cuestionario de dumping.
(9)
Otros dos productores chinos, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, y Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, se dieron a conocer. La investigación original concluyó que esas empresas no practicaban dumping en el mercado de la Unión. Por consiguiente, Fang Da Food Additive (Shenzhen) y Fang Da Food Additive (Yan Quan) no son objeto de la presente reconsideración por expiración.
4. VERIFICACIÓN DE LA INFORMACIÓN RECIBIDA
(10)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar la continuación o la probabilidad de reaparición del dumping y del perjuicio, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
4.1.
PRODUCTORES EXPORTADORES DE LA REPÚBLICA POPULAR CHINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
y la empresa vinculada Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong)
4.2.
PRODUCTORES EXPORTADORES DE INDONESIA
-
PT Golden Sari (Industria química), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3.
PRODUCTOR DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
-
Productos Aditivos SA, España
4.4.
IMPORTADOR/OPERADOR NO VINCULADO
-
Beneo Palatinit GmbH, Alemania
4.5.
USUARIO
-
Schweppes International Ltd., Países Bajos
5. DIVULGACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(11)
Todas las Partes fueron informadas de los hechos y consideraciones principales sobre cuya base estaba previsto recomendar el establecimiento de derechos antidumping sobre las importaciones de ciclamato sódico originario de China y de Indonesia.
(12)
De conformidad con las disposiciones del Reglamento de base, se concedió a las Partes un plazo en el que podían realizar observaciones a raíz de esta comunicación.
(13)
Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas presentadas por las Partes y, cuando se consideró apropiado, se modificaron en consecuencia las conclusiones definitivas.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. PRODUCTO AFECTADO
(14)
El producto afectado por esta reconsideración es el mismo que el de la investigación original, es decir, el ciclamato sódico originario de China e Indonesia («el producto afectado»), actualmente clasificado en el código NC ex 2929 90 00.
(15)
Según lo establecido en la investigación original, que ha sido confirmado por la presente reconsideración, el ciclamato sódico es un producto básico utilizado como aditivo alimentario, autorizado en la Unión Europea y en otros muchos países como edulcorante para alimentos y bebidas dietéticos o bajos en calorías. Tanto la industria alimentaria como los productores de edulcorantes de mesa dietéticos y bajos en calorías lo utilizan ampliamente. También es utilizado, en pequeños volúmenes, por la industria farmacéutica.
2. PRODUCTO SIMILAR
(16)
Como ocurrió en la investigación original, se ha mostrado que el producto afectado fabricado en China e Indonesia y vendido a la Unión es idéntico, en lo que se refiere a las características físicas y técnicas y en sus usos, al producto fabricado y vendido por el solicitante en el mercado de la Unión, o al fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia, que se utilizó asimismo como país análogo a efectos de determinar el valor normal por lo que se refiere a China.
(17)
Por tanto, todos estos productos deben considerarse productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. OBSERVACIONES PRELIMINARES
(18)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si se estaban produciendo prácticas de dumping actualmente y, en caso afirmativo, si la expiración de las medidas podía llevar a una continuación o reaparición de dichas prácticas. Se recuerda que en el contexto de las investigaciones en virtud de dicho artículo, no se reconsidera el trato de economía de mercado.
(19)
De conformidad con el artículo 11, apartado 9, del Reglamento de base, se utilizó la misma metodología que en la investigación original siempre que las circunstancias no hubieran cambiado. Con objeto de determinar la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping, de conformidad con la práctica habitual, se hizo un muestreo de transacciones tomando los datos de cuatro meses, cada uno de los cuales era el último de un trimestre del PIR. Los resultados se comprobaron asimismo analizando algunas otras transacciones. Ningún operador discutió esta metodología.
(20)
Los datos procedentes de la base de datos de Eurostat mostraron que durante el PIR, se importaron en la Unión entre 3 000 y 5 000 toneladas del producto afectado. De ellas, más del 90 % procedía de China y el resto, de Indonesia. Prácticamente no se registraron importaciones de otros países.
2. IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING DURANTE EL PERÍODO DE INVESTIGACIÓN
2.1. REPÚBLICA POPULAR CHINA
2.1.1. País análogo
(21)
Con excepción de las empresas a las que se concedió trato de economía de mercado en la investigación original, el valor normal para China se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(22)
En la investigación anterior se utilizó Indonesia como país de economía de mercado apropiado a efectos de determinar el valor normal por lo que se refiere a China.
(23)
Esta elección la propuso la Comisión en el anuncio de inicio y ninguna parte interesada se opuso en el plazo establecido.
(24)
Se consideró que los precios en Indonesia eran un sustituto razonable de los precios en China ya que aquel país tiene un mercado interior competitivo, donde se importa cada vez más de China y operan al menos seis productores. Además, se observa que el producto objeto de investigación solo se fabrica en la Unión, China e Indonesia. No se han presentado pruebas de lo contrario en la presente investigación.
(25)
Por consiguiente, se ha utilizado Indonesia como país análogo de economía de mercado a efectos de la presente reconsideración.
2.1.2. Productores exportadores chinos que cooperaron
2.1.2.1. Observaciones preliminares
(26)
De acuerdo con lo establecido en el considerando 8, dos productores pertenecientes al mismo grupo, «Rainbow Rich Industries», radicado en Hong Kong, cooperaron en la presente reconsideración. Entre los dos representan más de la mitad de las exportaciones a la Unión durante el PIR. Si no se tienen en cuenta la producción y los volúmenes de ventas de las empresas no sometidas a los procedimientos, los productores que cooperaron representaban más de las tres cuartas partes de la producción china total y casi la mitad de su capacidad. La representatividad en términos de exportaciones a la Unión fue superior al 80 %. Dado este nivel de cooperación, se utilizó la detallada información facilitada por los exportadores que cooperaron como fuente para la evaluación de la probabilidad de continuación o reaparición del dumping perjudicial de China.
(27)
Uno de los exportadores que cooperaron, Golden Time Enterprises (Shenzhen), exportó cantidades significativas a la Unión durante el PIR, mientras que su filial, Jintian Enterprises (Nanjing), no exporta a la UE desde que se impusieron las medidas. La información recogida durante la inspección in situ de la empresa que no exportó, Jintian Enterprises (Nanjing), permitió sin embargo hacerse una idea más detallada sobre el mercado interior chino, donde la empresa controla una parte significativa de la cuota de mercado y de la capacidad instalada.
(28)
Durante la investigación, una empresa china alegó que se celebran reuniones periódicas entre los principales productores nacionales a fin de fijar un precio de referencia para el mercado interior chino. Teniendo en cuenta la posición dominante de esos productores, este arreglo parece que consigue mantener los precios en el mercado interior chino a un nivel relativamente elevado.
2.1.2.2. Valor normal
(29)
El valor normal para Golden Time Enterprises (Shenzhen) se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta interiores del tipo en cuestión durante el PIR, pagados o por pagar por clientes independientes.
2.1.2.3. Precio de exportación
(30)
El precio de exportación a la Unión de Golden Time Enterprises (Shenzhen) era el precio realmente pagado o por pagar por el producto cuando se vendió para exportarlo a la UE, debidamente ajustado.
2.1.2.4. Comparación de precios
(31)
El valor normal medio ponderado se comparó con el precio medio ponderado de exportación de cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se alegó y demostró, afectaban a los precios y a la comparabilidad de estos. Se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, crédito, mantenimiento y costes de envasado.
2.1.2.5. Margen de dumping
(32)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se estableció por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación mostró la existencia de dumping durante el PIR, a un nivel muy superior al determinado en la investigación original. La media ponderada del margen de dumping, expresada en porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, fue del 30 % para Golden Time Enterprises.
2.1.3. Otros productores exportadores chinos
2.1.3.1. Observaciones preliminares
(33)
Las importaciones residuales de China representaron menos del 5 % del consumo en la Unión.
(34)
La Comisión basó sus conclusiones sobre los demás productores exportadores chinos en los datos recopilados durante la investigación y en las estadísticas oficiales de Eurostat.
2.1.3.2. Valor normal
(35)
El valor normal para los exportadores chinos que no cooperaron se determinó como media ponderada de los precios de venta en el mercado interior de los productores indonesios que cooperaron a clientes independientes.
2.1.3.3. Precio de exportación
(36)
El precio de exportación para los exportadores chinos que no cooperaron se determinó a partir de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. A falta de otra información más fiable, este precio se determinó a partir del precio cif de importación medio en la frontera de la Unión procedente de las estadísticas de importación de Eurostat durante el PIR.
2.1.3.4. Comparación de precios
(37)
El precio de exportación medio ponderado constatado para los exportadores chinos restantes se comparó con el valor normal medio ponderado de los productores indonesios verificados, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial.
(38)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, mantenimiento y costes de envasado. A falta de mayor información fiable, los ajustes se basaron en los costes verificados del exportador chino que cooperó.
2.1.3.5. Margen de dumping
(39)
Se estableció el margen de dumping como el importe en que el valor normal, como se calculó en el considerando 35, superaba al precio de exportación, como se estableció en el considerando 36. Los resultados así obtenidos revelan una clara continuación de las prácticas de dumping durante el período de validez de las medidas, con un margen de dumping superior al 5 %.
2.1.4. Conclusiones sobre el dumping de China
(40)
Por todo lo que antecede, se concluye que ha continuado el dumping de China durante el período de aplicación de las medidas.
2.2. INDONESIA
2.2.1. Observaciones preliminares
(41)
Como se indicó en el considerando 7, en esta reconsideración cooperaron dos productores, PT Golden Sari y PT Tunggak Waru Semi. Su representatividad por lo que se refiere a exportaciones a la Unión se situó entre el 40 % y el 60 % durante el PIR (4).
(42)
Los datos recopilados por la Comisión revelaron que hay al menos otros cuatro fabricantes del producto afectado en Indonesia. De acuerdo con esos datos, los productores que cooperaron representaban aproximadamente un tercio de la producción y la capacidad totales de Indonesia. Por lo tanto, la cooperación por parte de Indonesia en esta reconsideración ha sido reducida.
(43)
En vista de lo expuesto, y de acuerdo con el artículo 18 del Reglamento de base, la información sobre los precios en el mercado interior, los precios de exportación a otros países, la producción y la capacidad en Indonesia para los productores exportadores indonesios que no cooperaron se basó en los datos disponibles más adecuados, incluidos la denuncia y los datos de difusión pública. Se notificó a las autoridades indonesias competentes la aplicación del artículo 18 y las razones para ello. Las autoridades indonesias no formularon observaciones a este respecto.
(44)
De las dos empresas que cooperaron, solo una, PT Golden Sari, exportó a la Unión durante el PIR. Aunque no pudo determinarse ningún margen de dumping para PT Tunggak Waru Semi, ya que esta empresa no exportó a la Unión durante el PIR, sus datos se utilizaron, no obstante, para obtener información, entre otras cosas, sobre producción, capacidades y exportaciones a mercados de terceros países, lo que permitió tener una idea más detallada tanto sobre el mercado interior indonesio como sobre su mercado de exportación.
2.2.2. Productores exportadores indonesios que cooperaron
2.2.2.1. Valor normal
(45)
El valor normal para PT Golden Sari se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta interiores del tipo en cuestión durante el PIR, pagados o por pagar por clientes independientes.
2.2.2.2. Precio de exportación
(46)
El precio de exportación para PT Golden Sari se estableció con arreglo a los precios realmente pagados o por pagar durante el PIR a clientes independientes en la Unión.
2.2.2.3. Comparación de precios
(47)
El valor normal medio ponderado se comparó con el precio medio ponderado de exportación en la Unión del producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial.
(48)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte internacional, seguros, transporte interior, envasado y costes de crédito.
2.2.2.4. Margen de dumping
(49)
El resultado de la comparación del valor normal y el precio de exportación indicó que no se había producido dumping durante el PIR por parte de la empresa PT Golden Sari.
2.2.3. Otros productores exportadores indonesios
2.2.3.1. Observaciones preliminares
(50)
Como se indica en el considerando 43, debido al reducido nivel de cooperación por parte de Indonesia, el margen de dumping de los exportadores que no cooperaron se determinó de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, es decir, a partir de los datos disponibles.
2.2.3.2. Valor normal
(51)
El valor normal se determinó como el valor normal medio ponderado que se había calculado para los dos productores que cooperaron.
2.2.3.3. Precio de exportación
(52)
A falta de otra información más fiable, el precio de exportación para los exportadores indonesios que no cooperaron se determinó a partir del precio cif de importación medio en la frontera de la Unión procedente de las estadísticas de importación de Eurostat durante el PIR.
2.2.3.4. Comparación de precios
(53)
La media ponderada del precio de exportación a la Unión para Indonesia obtenido de esta manera se comparó a precios de fábrica con el valor normal medio ponderado establecido para los productores indonesios que cooperaron.
(54)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte internacional, seguros, transporte interior, mantenimiento, envasado y costes de crédito.
2.2.3.5. Margen de dumping
(55)
La comparación del valor normal con el precio de exportación, como se ha mencionado anteriormente, mostró la existencia de dumping. El margen de dumping constatado, como porcentaje del precio cif de importación en la frontera de la Unión, se situó en torno al 30 %.
2.2.4. Conclusiones sobre el dumping de Indonesia
(56)
Por todo lo que antecede, se concluye que ha continuado el dumping por parte de una parte significativa de los productores indonesios durante el período de aplicación de las medidas.
3. EVOLUCIÓN DE LAS IMPORTACIONES EN CASO DE DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS
(57)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que reapareciese el dumping en caso de expirar las medidas vigentes en contra de China e Indonesia.
(58)
Con objeto de determinar la probabilidad de que reapareciera el dumping, en caso de derogarse las medidas, la Comisión examinó la información disponible sobre las circunstancias de los exportadores y las condiciones de mercado. El análisis se basó fundamentalmente en la información facilitada en las respuestas al cuestionario de los productores que cooperaron, que se comprobó durante las inspecciones in situ. También se han utilizado otras fuentes de información, como las estadísticas de importación de Eurostat y las estadísticas oficiales de los países afectados sobre exportación y mercado.
3.1. CHINA
3.1.1. Observaciones preliminares
(59)
Como se señala en el considerando 26, los productores que cooperaron representaban más de las tres cuartas partes de la producción china durante el PIR. Dado el elevado nivel de cooperación, se determinó que se podía recabar directamente del productor exportador información fiable sobre las exportaciones del producto afectado a la Unión durante el PIR. Más en general, la información relativa al mercado interior chino se recabó de los dos productores verificados.
(60)
Se recuerda que la investigación mostró que se ha mantenido el dumping por parte de las empresas chinas afectadas por esta reconsideración a un nivel mucho mayor que en la investigación original.
3.1.2. Capacidad no utilizada y existencias
(61)
De acuerdo con los datos recopilados por la Comisión durante la investigación, la capacidad de producción libremente disponible de las empresas afectadas por esta reconsideración en China es varias veces superior a las dimensiones del mercado de la Unión. La investigación ha mostrado que no es probable que el consumo interno en China esté en condiciones de absorber esta capacidad suplementaria en una medida significativa.
(62)
Un productor chino alegó que tenía la intención de reducir su capacidad de producción de manera considerable después del PIR. No obstante, no se aportaron pruebas tangibles de esta afirmación. Incluso si ello pudiera dar lugar teóricamente a una reducción de la capacidad china, podría incitar sin embargo al resto de productores chinos a incrementar la utilización de su capacidad libremente disponible para cubrir ese vacío que podría aparecer en las exportaciones de China.
(63)
Más aún, la capacidad de otros mercados de terceros países para absorber magnitudes significativas adicionales de importaciones chinas es limitada. En primer lugar, algunos grandes países no importan el producto afectado por razones reglamentarias (entre otros los Estados Unidos, India, Japón, México, Corea del Sur y todo Oriente Medio). Por otra parte, según la información recogida durante la investigación, no parece que los restantes mercados importantes para el ciclamato sódico (América del Sur, Sudáfrica y Asia) vayan a crecer de manera significativa en los próximos años. Por consiguiente, el mercado de la Unión seguiría siendo un mercado clave para este producto, atractivo no solo a causa de su tamaño, sino también por la existencia de unos canales de distribución bien conocidos e implantados para importar el producto.
(64)
Se estudió por último si el exceso de capacidad podría canalizarse hacia la fabricación de otros productos en las empresas afectadas. Sin embargo, esto era improbable, ya que los productores verificados no fabrican ningún otro producto en cantidades significativas y no está demostrado que los demás productores chinos de ciclamato sódico pudieran pasarse fácilmente a otros productos.
(65)
Lo expuesto anteriormente pone de manifiesto una probable continuación de grandes volúmenes de exportación de China hacia la Unión, en caso de derogación de las medidas.
3.1.3. Relación entre los precios en la Unión y los precios en el mercado interior chino
(66)
La Comisión observó que los grandes volúmenes de importaciones chinas con destino a la Unión se vendían a precios inferiores a los practicados en el mercado interior chino. Los precios de venta de esas importaciones, teniendo en cuenta su nivel y la cuota de mercado de las importaciones chinas objeto de dumping, deben considerarse como el precio de referencia en la Unión: los demás exportadores chinos que deseen introducirse en el mercado en cantidades significativas deberían situarse muy probablemente al nivel de precios más bajo, practicando dumping ellos mismos.
3.1.4. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en el mercado interior chino
(67)
La Comisión comparó los precios de exportación chinos verificados a terceros países con el precio interior chino verificado, para examinar más detalladamente el comportamiento de los precios de los exportadores chinos en caso de supresión de las medidas.
(68)
Se constató que esos precios de exportación a terceros países eran sistemáticamente más bajos que los precios interiores y que correspondían a los precios de exportación a la UE, subrayando un patrón de comportamiento de dumping que reviste carácter estructural en este sector en China.
3.1.5. Relación entre los precios de exportación a terceros países y el nivel de precios en la Unión
(69)
La Comisión comparó los precios de exportación chinos a terceros países con los precios aplicados en la Unión, con el fin de determinar si pudiera ser una incitación para desviar las exportaciones a la Unión en caso de supresión de las medidas.
(70)
En general, los precios chinos de exportación a terceros países estaban al mismo nivel que los precios en la Unión, lo cual confirma la improbabilidad de que los exportadores chinos desvíen las exportaciones de la UE hacia otros mercados.
3.1.6. Conclusiones sobre China
(71)
La evaluación de los factores mencionados mostró que los exportadores afectados por la reconsideración siguieron exportando volúmenes muy elevados del producto afectado a la Unión, a precios objeto de dumping. Las exportaciones chinas a otros terceros países se realizan asimismo a precios objeto de dumping, lo que confirma un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural. Los precios en el mercado interior chino son elevados y nada indica que vayan a bajar en un futuro próximo. Habida cuenta de la considerable capacidad libremente disponible de los exportadores chinos, la falta de otros mercados importantes para absorber dicha capacidad, y el atractivo del mercado de la UE, los productores exportadores chinos podrían verse incitados a dirigir volúmenes aún mayores a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas.
(72)
Tras estudiar los datos y la información anteriormente mencionados, se concluye que es probable que continúe o reaparezca el dumping de China si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
3.2. INDONESIA
3.2.1. Observaciones preliminares
(73)
Como se explica en el considerando 42, los productores que cooperaron representaban una minoría de la producción y de la capacidad indonesias y, por tanto, se aplicó el artículo 18.
(74)
Se recuerda también que la investigación concluyó que Indonesia siguió practicando el dumping durante el PIR con los productores que no cooperaron.
3.2.2. Capacidad no utilizada y existencias
(75)
Durante la reconsideración, se pudo determinar que la capacidad libremente disponible total en Indonesia equivale a más de tres cuartas partes del tamaño del mercado de la Unión. Aunque se excluyera al exportador que cooperó, la capacidad libre restante seguiría representando casi la mitad del mercado de la Unión. Las estadísticas oficiales de Indonesia muestran que los productores indonesios están perdiendo cuotas de mercado ante la agresiva política de precios de sus competidores chinos, tanto en el mercado interior como en el internacional. Es probable, por tanto, que la capacidad libremente disponible de Indonesia aumente aún más en un futuro próximo.
(76)
Se examinó si la capacidad libremente disponible total en Indonesia podrían absorberla las ventas a terceros países, pero como se expone en el considerando 63, no está previsto que los mercados de terceros países puedan absorber de manera significativa el exceso de capacidad existente. También se examinó si el exceso de capacidad podrían absorberlo las ventas en el mercado interior. Sin embargo, como se ha indicado anteriormente, de acuerdo con los datos oficiales de Indonesia, la cuota de mercado de los productores indonesios en el mercado interior es cada vez menor por la presión de las importaciones chinas. Por último, se estudió la posibilidad de desviar la producción hacia otros productos similares; por la misma razón que se ha aducido en el considerando 64, no es probable que se pueda utilizar el exceso de capacidad de esa manera.
(77)
En conclusión, la amplia (y creciente) capacidad disponible en Indonesia se dirigiría, de forma significativa, hacia la Unión en caso de derogarse las medidas.
3.2.3. Relación entre los precios en la Unión y los precios en el mercado interior indonesio
(78)
Los precios en el mercado interior indonesio son más elevados que los practicados en el mercado de la Unión, a pesar de la creciente presión que ejercen las exportaciones chinas en el mercado indonesio. Teniendo en cuenta los bajos niveles de precios de las importaciones chinas en la Unión para este producto, que es bastante homogéneo, esos precios serían el precio de referencia al que los exportadores indonesios se situarían con toda probabilidad, practicando dumping ellos también, si las medidas dejaran de tener efecto. Esta consideración es aplicable tanto a los exportadores que cooperaron como a los que no cooperaron.
(79)
Si las medidas dejaran de tener efecto solo para Indonesia y no para China, el mercado de la Unión sería aún más atractivo para los productores indonesios desde el punto de vista de los precios. De hecho, sin derechos antidumping, podrían aumentar sus precios para aprovechar que los exportadores chinos deberían seguir pagándolos. Hay que añadir que, en una situación similar en relación con los niveles de precios y los diferenciales de precios de los exportadores chinos e indonesios observados en la investigación original, estos últimos exportaron unos volúmenes muy elevados a la UE.
(80)
Por último, hay que señalar también que las exportaciones de Indonesia a la UE han descendido de forma constante tras la imposición de las medidas, lo cual reforzaría la conclusión según la cual los exportadores indonesios no pueden o no desean vender cantidades significativas en el mercado de la UE a precios que no sean objeto de dumping.
3.2.4. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en el mercado interior indonesio
(81)
Por lo que se refiere a los productores exportadores que cooperaron, se ha comprobado que sus precios de exportación verificados a terceros países son más altos que los precios en el mercado indonesio.
(82)
En cuanto a los exportadores que no cooperaron, no fue posible obtener datos individuales durante la investigación. Las estadísticas oficiales de Indonesia disponibles sobre los precios de exportación medios de todas las exportaciones indonesias se revelan inexactas en términos absolutos y sobrevaloran los precios de exportación de manera muy significativa. No obstante, se puede deducir de esas mismas estadísticas que los precios de exportación a terceros países son inferiores a los precios de exportación a la Unión. Eso indicaría que, al menos una parte significativa de las exportaciones indonesias a terceros países se habría hecho asimismo a precios objeto de dumping. En todo caso, las estadísticas indonesias sobre exportación muestran una fuerte disminución de los volúmenes exportados, lo que destaca que, al nivel actual de los precios, los exportadores indonesios padecen la competencia china.
3.2.5. Relación entre los precios de exportación a terceros países y los precios en la Unión
(83)
Por lo que respecta al productor que cooperó, se comprobó que los precios de exportación a terceros países eran generalmente superiores a los niveles de precios en la Unión. Sin embargo, por lo que se refiere a los demás productores indonesios, las estadísticas oficiales de Indonesia disponibles sugieren lo contrario. Ello indica que una parte significativa de exportadores indonesios practica dumping también a la hora de exportar a terceros países.
(84)
Esta diferencia de precios entre los precios de exportación a la Unión y los precios de exportación al resto del mundo pone de relieve que se incita a los exportadores indonesios a desviar las exportaciones hacia la Unión. Esta conclusión se reforzaría si se permitiera la expiración de las medidas sobre las importaciones originarias de China.
3.2.6. Conclusiones sobre Indonesia
(85)
La evaluación de los factores mencionados mostró que las exportaciones indonesias se han realizado en una medida significativa a precios objeto de dumping en los mercados de la Unión y de terceros países, lo que confirma un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural. Habida cuenta de la considerable capacidad libremente disponible de los exportadores indonesios, la falta de otros mercados importantes para absorber dicha capacidad y el atractivo del mercado de la UE, los productores exportadores podrían verse incitados a dirigir grandes cantidades a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas.
(86)
Tras estudiar los datos y la información anteriormente mencionados, se concluye que es probable que continúe o reaparezca el dumping de Indonesia si se permite que las medidas dejen de tener efecto.
4. OBSERVACIONES RECIBIDAS TRAS LA COMUNICACIÓN
(87)
Las autoridades indonesias no respondieron en el plazo reglamentario a la notificación de que se podía aplicar el artículo 18 a los productores que no cooperaron. No obstante, tras la comunicación, las autoridades indonesias y uno de los productores indonesios que cooperaron alegaron que dos de los productores indonesios que cooperaron representan un segmento considerable de la industria indonesia. Las Partes alegaron que, por todo ello, el nivel de cooperación de Indonesia debe considerarse significativo y no hace falta aplicar el artículo 18. Por otra parte, las Partes antes mencionadas alegaron que, ya que algunos productores indonesios no exportaron a la Unión durante el PIR, no estaban en condiciones de cooperar. Por último, teniendo en cuenta que uno de los productores que cooperaron representaba una parte muy grande de las exportaciones indonesias, se afirmó que estos productores que cooperaron debían considerarse representativos y que el hecho de no haberse detectado dumping por parte de esta empresa debería dar lugar a la expiración de las medidas relativas a Indonesia.
(88)
Debe aclararse que el artículo 18 no se aplicó a los productores que cooperaron, cuyos datos se tuvieron plenamente en cuenta durante la investigación. En cuanto a la aplicación del artículo 18 al resto de los productores indonesios, se deduce que, a falta de información procedente de esas Partes, los servicios de la Comisión no podían sino confiar en los datos disponibles más adecuados. Hay que recordar que para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping en las reconsideraciones por expiración, los servicios de la Comisión tienen que evaluar asimismo elementos referentes a la situación de la totalidad de la industria del país de exportación, como la capacidad, la producción y los precios en el mercado interior, así como las exportaciones a terceros países.
(89)
Como las empresas fabricantes de Indonesia que no cooperaron representan una gran parte de la industria indonesia tanto en términos de exportaciones a la Unión como en términos de producción y exportaciones a terceros países, la Comisión confirma la aplicación del artículo 18 en relación con los productores indonesios que no cooperaron de acuerdo con lo establecido en el considerando 41.
(90)
Por lo que respecta a la solicitud de supresión de las medidas que afectan a las exportaciones de Indonesia, hay que señalar que las autoridades de este país no aportaron ninguna información que pudiera modificar la conclusión de la Comisión sobre la representatividad del exportador que cooperó, que corresponde a entre un 40 % y un 60 % del total de las exportaciones indonesias durante el PIR, como se señala en el considerando 41. Por lo tanto, el exportador que cooperó del que se constató que no practicaba dumping no se puede considerar representativo de todas las exportaciones indonesias. El resto de las exportaciones de Indonesia se realizaron a precios objeto de dumping, como se indica en el considerando 55. Por consiguiente, se confirma la conclusión según la cual ha continuado el dumping de esa parte de las exportaciones de Indonesia. Además, la falta de continuación del dumping no es, por sí misma, un motivo suficiente para interrumpir las medidas antidumping, si se determina la probabilidad de reaparición, como ocurre en la reconsideración por expiración. En conclusión, no se pudo aceptar la solicitud de interrupción de las medidas basándose en la ausencia de dumping por parte del exportador indonesio que cooperó.
(91)
Las autoridades indonesias y uno de los productores indonesios que cooperaron solicitaron igualmente la plena divulgación de las cifras del total de las exportaciones indonesias a la Unión. Pero se recuerda también que la indización de esos datos (véase la nota correspondiente al considerando 41) fue necesaria para proteger la confidencialidad de los datos comerciales sensibles del productor exportador indonesio. Las pequeñas dimensiones del mercado y el número limitado de Partes interesadas justifican la indización de esas cifras. En suma, existen motivos para mantener la confidencialidad y, por ende, no se puede aceptar la solicitud de divulgar las cifras del total de las exportaciones indonesias a la Unión.
5. CONCLUSIÓN SOBRE LA PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(92)
En vista de lo anterior, se concluye que, en caso de derogarse las medidas, es probable que continuara el dumping de los países afectados por esta reconsideración.
D. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(93)
El ciclamato sódico solo lo fabrica en la Unión el productor solicitante, Productos Aditivos SA. Por lo tanto, se considera que esta empresa constituye la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
2. CONSUMO DE LA UNIÓN
(94)
Los datos sobre el consumo de la Unión se basaron en el volumen combinado de las importaciones del producto afectado en la Unión con arreglo a las estadísticas de Eurostat y las ventas totales verificadas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Teniendo en cuenta que esos datos proceden de dos fuentes y que debe mantenerse la confidencialidad sobre las ventas del solicitante, la evolución del consumo se indica en forma de índices.
(95)
El consumo de ciclamato sódico de la Unión osciló entre 5 000 y 7 000 toneladas durante el período considerado. Aumentó un 6 % entre 2005 y 2006 y un 15 % entre 2006 y 2007. Luego cayó un 18 % entre 2007 y el PIR.
Cuadro 1
Consumo de la Unión
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
106
122
103
3. IMPORTACIONES PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS
3.1. ACUMULACIÓN
(96)
La Comisión examinó si los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. En dicho artículo se establece que los efectos de las importaciones procedentes de más de un país que sean objeto simultáneamente de investigaciones antidumping solo se podrán evaluar acumulativamente si se determina a) que el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país proveedor es superior al margen mínimo definido en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base y que el volumen de las importaciones de cada país no es insignificante, y b) que procede efectuar la evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones a la luz de las condiciones de competencia entre los productos importados y las condiciones de competencia entre los productos importados y el producto similar de la Unión.
(97)
Se comprobó, en primer lugar, que los márgenes de dumping determinados para cada uno de los países afectados eran superiores al margen mínimo. Además, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de cada uno de esos países no era insignificante a efectos de lo dispuesto en el artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base. De hecho, el volumen de las importaciones procedentes de China e Indonesia representó alrededor del 50 % del consumo de la Unión durante el PIR. Al calcular el volumen de importaciones, se excluyeron las importaciones que no fueron objeto de dumping.
(98)
La investigación mostró además que las condiciones de competencia tanto entre las importaciones objeto de dumping como entre estas y el producto de la Unión similar eran análogas. Se constató que, con independencia de su origen, el ciclamato sódico producido o vendido por los países afectados y el producido o vendido por la industria de la Unión compiten entre sí, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, ampliamente intercambiables desde el punto de vista del usuario y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución. Los precios relativos a las importaciones de China sometidas a las medidas y a las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia eran también del mismo orden de magnitud. Además, al comparar los precios en la misma fase comercial, se constató que representaban una subcotización de los precios de la industria de la Unión.
(99)
A la luz de lo expuesto, se consideró que se cumplían todos los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base en relación con las importaciones procedentes de China sometidas a las medidas y con las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, y que debían evaluarse acumulativamente los efectos de dichas importaciones.
3.2. VOLUMEN Y CUOTA DE MERCADO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING
(100)
Véase a continuación la evolución de las importaciones objeto de dumping de China e Indonesia y su cuota de mercado durante el período considerado:
Cuadro 2
Total de importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
109
198
195
Cuadro 3
Cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
161
189
(101)
Los volúmenes de importaciones objeto de dumping así como la cuota de mercado de dicho tipo de importaciones casi se duplicaron durante el período considerado.
3.3. EVOLUCIÓN Y COMPORTAMIENTO DE LOS PRECIOS DE LAS IMPORTACIONES DEL PRODUCTO AFECTADO
3.3.1. Evolución de los precios
(102)
El precio medio de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados evolucionó durante el período considerado como sigue:
Cuadro 4
Precios medios de las importaciones objeto de dumping
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Índice
100
103
104
99
(103)
La información del cuadro 4 procede de los datos estadísticos disponibles, incluidos los de Eurostat. La tendencia general de los precios de importación a la Unión muestra un aumento hasta el año 2007 y, a continuación, una disminución durante el PIR por debajo del nivel de 2005.
3.3.2. Subcotización de los precios
(104)
Para determinar la subcotización de los precios, la Comisión basó su análisis en la información facilitada, en el curso de la investigación, por el productor exportador chino que cooperó. Para las demás empresas tanto de China como de Indonesia que no cooperaron con la investigación, se determinó la subcotización de los precios con referencia a los datos de Eurostat.
(105)
El enfoque utilizado para calcular la subcotización de los precios sigue el de la investigación original. Se compararon los precios (comprendidos los derechos antidumping) de las importaciones del productor exportador con los precios de la industria de la Unión, utilizando medias ponderadas para las mismas calidades de producto durante el PIR. Los precios de la industria de la Unión se ajustaron a precios de fábrica, y se compararon con los precios de importación CIF en la frontera de la Unión, más derechos antidumping y derechos de aduana. Se compararon los precios en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, y tras deducir bonificaciones y descuentos.
Cuadro 5
Subcotización de los precios
2008 (PIR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Otras empresas
3,2 %
Indonesia:
-
Otras empresas:
18,7 %
4. IMPORTACIONES PROCEDENTES DE OTROS PAÍSES
Las importaciones procedentes de otros terceros países eran insignificantes (menos de 50 toneladas anuales) durante el período considerado y, por tanto, no pudieron afectar a la situación de la industria de la Unión.
5. SITUACIÓN ECONÓMICA DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(106)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes relacionados con la situación de la industria de la Comunidad entre 2005 y el PIR.
(107)
A fin de respetar la información comercial confidencial, ha sido necesario presentar la información referente a la industria de la Unión en forma indizada.
5.1. PRODUCCIÓN, CAPACIDAD DE PRODUCCIÓN Y UTILIZACIÓN DE LA CAPACIDAD
(108)
La producción de la industria de la Unión disminuyó un 13 % entre 2005 y el PIR. Puesto que la capacidad de producción permaneció inalterada durante el mismo período, la utilización de la capacidad disminuyó un 10 %, conforme a la evolución de la producción.
Cuadro 6
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Capacidad de producción
100
100
100
100
Volumen de producción
100
106
88
87
Utilización de la capacidad
100
106
88
87
5.2. VENTAS EN LA UNIÓN
(109)
Los datos del cuadro 7 muestran un descenso claro en el volumen de ventas de la industria de la Unión. Esta situación resulta aún más grave si se observa el incremento en el consumo general del 3 % en el mismo período, como se pone de relieve en el cuadro 1. La cuota de mercado de la industria de la Unión sufrió una caída considerable entre 2005 y el PIR. Ello contrasta con el aumento creciente y constante de las cuotas de mercado (véase el considerando 100) de las importaciones objeto de dumping acumuladas de China e Indonesia a lo largo del período considerado. La industria de la Unión aumentó sus precios de venta unitarios, mientras que los volúmenes disminuyeron. En resumidas cuentas, a pesar del aumento de los precios unitarios, la industria de la Unión siguió generando pérdidas en sus ventas de ciclamato sódico durante el PIR.
Cuadro 7
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Volumen de ventas
100
93
81
72
Cuota de mercado
100
88
66
70
Precios de venta unitarios
100
100
108
123
5.3. EXISTENCIAS
(110)
El nivel de existencias del productor de la Unión fluctuó considerablemente entre 2005 y el PIR, y cayó casi a la mitad durante el período considerado.
Cuadro 8
Índice
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Existencias (en toneladas)
100
113
29
53
5.4. RENTABILIDAD
(111)
A pesar de una ligera mejoría general, la rentabilidad de la industria de la Unión permaneció negativa de forma constante a lo largo del período considerado.
5.5. EMPLEO, PRODUCTIVIDAD Y REMUNERACIONES
(112)
El empleo en la industria de la Unión disminuyó un 19 % durante el período considerado. La productividad por empleado (establecida sobre la base del número de toneladas producidas dividido por el número de empleados) aumentó. El coste laboral medio por empleado aumentó un 5 % durante el período considerado.
Cuadro 9
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Empleo
100
88
91
81
Coste laboral por empleado
100
99
81
105
Productividad (por empleado)
100
121
97
107
5.6. INVERSIÓN Y RENDIMIENTO DE LAS INVERSIONES
(113)
Durante el período considerado, las inversiones disminuyeron casi a la mitad, lo cual refleja la situación globalmente negativa del productor de la Unión. El rendimiento de las inversiones, expresado como la relación entre el beneficio neto del único productor de la Unión y el valor contable bruto de sus activos fijos, se refleja en la tendencia de rentabilidad. Disminuyó considerablemente (casi un 80 %) durante el período considerado.
Cuadro 10
En índices
2005
2006
2007
2008 (PIR)
Inversión
100
44
7
53
Rendimiento del capital invertido
100
54
20
21
5.7. FLUJO DE CAJA Y CAPACIDAD DE REUNIR CAPITAL
(114)
El flujo de caja de la industria de la Unión solo se pudo evaluar en relación con la actividad total de dicha industria. Se mantuvo ligeramente positivo en 2005 pero se deterioró en el período posterior y se tornó negativo en el resto del período considerado. También se hizo más difícil obtener capital para la industria de la Unión a causa de las pérdidas sufridas durante el período considerado.
5.8. MAGNITUD DEL DUMPING
(115)
El dumping practicado por los dos países afectados continuó durante el PIR, con excepción del productor exportador indonesio que cooperó. Teniendo en cuenta el volumen total exportado y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados, ese impacto no se puede considerar insignificante.
5.9. RECUPERACIÓN DE ANTERIORES PRÁCTICAS DE DUMPING
(116)
En marzo de 2004 se impusieron medidas antidumping contra las importaciones de ciclamato sódico originario de China e Indonesia. En ese período se observó solo una recuperación parcial de la situación de los productores de la Unión, como se ha detallado más arriba.
5.10. CONCLUSIÓN SOBRE EL PERJUICIO
(117)
La presencia de importaciones a bajo precio procedentes de China e Indonesia aumentó sensiblemente en el mercado de la Unión. Algunos indicadores de perjuicio para la industria de la Unión muestran síntomas de recuperación, mientras que otros señalan una evolución negativa.
(118)
Teniendo en cuenta el empeoramiento global experimentado por el único productor de la Unión, así como la magnitud de los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia y la importante subcotización de los precios observada, se consideró que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante.
6. IMPACTO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS E IMPACTO DE OTROS FACTORES
6.1. EFECTO DE LAS IMPORTACIONES OBJETO DE DUMPING PROCEDENTES DE LOS PAÍSES AFECTADOS
(119)
Como ha quedado establecido en el considerando 100, el volumen y la cuota de mercado acumulados de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados casi se duplicaron durante el período considerado. También se detectó una subcotización de precios significativa en los dos países afectados. Teniendo en cuenta la clara coincidencia temporal entre el deterioro de la situación de la industria de la Unión y el significativo aumento de las importaciones objeto de dumping acumuladas de China e Indonesia, dichas importaciones han causado un perjuicio a la industria de la Unión. De hecho, las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia han aumentado su penetración en el mercado de la UE y han ocupado cuotas de mercado importantes que correspondían previamente al productor de la Unión.
6.2. IMPACTO DE OTROS FACTORES
(120)
La Comisión ha analizado si otros factores conocidos, además de las importaciones objeto de dumping, podían haber influido en el perjuicio continuado sufrido por el productor de la Unión, con objeto de asegurarse de que el posible perjuicio causado por tales factores no se atribuya a las importaciones objeto de dumping.
6.2.1. Impacto de las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia
(121)
El volumen de las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia disminuyó continuamente en el período considerado. Los precios correspondientes de esas importaciones eran siempre más elevados que los de las importaciones objeto de dumping. Por esas razones, las importaciones que no fueron objeto de dumping procedentes de China e Indonesia no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
6.2.2. Rendimiento en los mercados de exportación
(122)
Las ventas de exportación realizadas por el productor de la Unión fuera de la UE representaron menos del 25 % del total de sus ventas. Contrariamente a las ventas realizadas en la Unión, la rentabilidad de las ventas de exportación mejoró durante el período considerado y, por consiguiente, no pudo haber contribuido al perjuicio causado a la industria de la Unión.
6.2.3. Fluctuación de los precios de las materias primas
(123)
Las fluctuaciones de los precios de las materias primas del ciclamato sódico pueden haber tenido algún efecto negativo en los resultados de la industria de la Unión. Sin embargo, este factor no es suficiente para romper el nexo causal entre el perjuicio sufrido y las importaciones objeto de dumping. Estas últimas deberían haberse visto afectadas por las variaciones de los precios de las materias primas en proporciones similares a las de los costes del productor de la Unión, ya que están estrechamente ligadas a los precios del petróleo y de la urea.
6.2.4. Cambios en las pautas de consumo
(124)
Los cambios en las pautas de consumo a causa de aparición de nuevos productos en el mercado no tuvieron un impacto perceptible en el consumo de ciclamato sódico. En efecto, no parece que exista una sustitución de producto directa entre el ciclamato sódico y esos nuevos productos.
6.3. CONCLUSIÓN
(125)
Por todas estas razones, se concluye que las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión y que ningún otro factor ha roto ese nexo causal.
E. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. IMPACTO DE LOS VOLÚMENES PREVISTOS Y EFECTOS DE LOS PRECIOS EN LA SITUACIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN EN CASO DE DEROGACIÓN DE LAS MEDIDAS
(126)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se evaluaron las importaciones de los países actualmente objeto de reconsideración para determinar la probabilidad de continuación del perjuicio.
(127)
En lo referente al efecto probable que tendría en la industria de la Unión la expiración de las medidas vigentes, se consideraron los factores que se citan a continuación, en consonancia con los elementos mencionados previamente respecto a la probabilidad de que continúe el dumping.
1.1. CHINA
(128)
Según lo concluido en el considerando 40, las exportaciones de China realizadas por los exportadores afectados por esta reconsideración siguen haciéndose a precios objeto de dumping. Las exportaciones chinas a otros terceros países se realizan asimismo a precios objeto de dumping, lo que muestra un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural.
(129)
Un análisis de las capacidades disponibles en China ha mostrado que la capacidad de producción libremente disponible de las empresas afectadas por esta reconsideración en China es varias veces superior a las dimensiones del mercado de la Unión (véase el considerando 61). La capacidad de otros mercados de terceros países para absorber volúmenes adicionales significativos de importaciones chinas también es limitada (véase el considerando 63). Por ello, los productores exportadores chinos podrían verse incitados a dirigir grandes volúmenes de exportación a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, en caso de derogación de las medidas (véase el considerando 65).
(130)
Los niveles significativos de dumping y subcotización observados indican que los volúmenes de exportación a la Unión antes mencionados entrarían a precios de dumping, que serían notablemente inferiores a los precios y costes del productor de la Unión.
(131)
El efecto combinado de tales volúmenes y precios podría bastar para llevar a un deterioro de la situación, ya precaria, de la industria de la Unión. Semejante situación daría lugar muy probablemente a unos precios aún más bajos o a una disminución de la producción y de las ventas por parte de la industria de la Unión. La situación financiera de la industria de la Unión se deterioraría aún más, y el perjuicio sería más grave. Una evolución de ese tipo podría hacer desaparecer al único productor de la Unión.
1.2. INDONESIA
(132)
La investigación ha mostrado que Indonesia siguió practicando el dumping durante el PIR. La investigación ha mostrado también que la capacidad total disponible en Indonesia equivale a más de tres cuartas partes del tamaño del mercado de la Unión y que aumente aún más en un futuro próximo (véase el considerando 75). Dado que no hay indicación alguna de que mercados de otros terceros países o el mercado interior puedan absorber ese exceso de capacidad, el resultado podría ser un incremento de las exportaciones hacia la Unión a un precio más bajo, si se permitiera que las medidas dejen de tener efecto.
(133)
También como ocurre con China, el nivel significativo de dumping y subcotización observado indica que los volúmenes de exportación de Indonesia a la Unión se realizarían a precios objeto de dumping, los cuales serían notablemente inferiores a los precios y costes de los productores de la Unión. Del mismo modo, el efecto combinado de tales volúmenes y precios podría bastar para deteriorar aún más la situación, ya precaria, de los productores de la Unión y podría hacer desaparecer al único productor de la Unión. Al igual que ocurre con China, las exportaciones indonesias a otros terceros países también son objeto de dumping en la medida en que se realizan a precios inferiores a los relativos a las exportaciones a la Unión Europea, mostrando asimismo un patrón de comportamiento de dumping de carácter estructural.
2. CONCLUSIÓN SOBRE LA PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
(134)
La industria de la Unión ha sufrido las consecuencias de las importaciones objeto de dumping durante varios años y se encuentra actualmente en una situación económica precaria.
(135)
Según lo establecido más arriba, la investigación ha mostrado que durante el PIR continuó la situación de perjuicio para la industria de la Unión. La continuidad del perjuicio es por sí misma, según el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, un claro indicio de que el perjuicio podría continuar en el futuro, lo que sugeriría que las medidas deben mantenerse.
(136)
Las constataciones en relación con las importaciones muestran que es probable que las importaciones de grandes volúmenes a precios objeto de dumping continúen, y que la presión sobre los precios podría intensificar la competencia entre las importaciones objeto de dumping y el ciclamato sódico producido en la Unión. La investigación no ha identificado ningún factor capaz de romper el sólido nexo entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio que sufriría la industria de la Unión.
(137)
En caso de supresión de las medidas, la situación de la industria de la Unión se deterioraría y se pondría en peligro la propia existencia del único productor de la Unión.
(138)
Por consiguiente, se concluye que, debido a las importaciones objeto de dumping procedentes de China e Indonesia, existe una probabilidad clara de continuación del perjuicio para la industria de la Unión.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. INTRODUCCIÓN
(139)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se estudió si el mantenimiento de las medidas antidumping vigentes iría contra el interés general de la Unión. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los del productor de la Unión solicitante, los importadores, los proveedores y los usuarios.
2. INTERÉS DEL PRODUCTOR DE LA UNIÓN SOLICITANTE
(140)
Por lo que se refiere al único productor de la Unión, debe señalarse que la situación deficitaria de la industria de la Unión se debe a sus dificultades para competir con las importaciones objeto de dumping a bajo precio, que ya habían conseguido una cuota de mercado significativa al principio del período considerado y que incrementaron considerablemente su cuota de mercado durante dicho período.
(141)
Se considera que la continuación de las medidas beneficiaría al productor de la Unión, que entonces debería estar al menos en condiciones de incrementar el volumen y, tal vez, sus precios de venta, generando de esa manera el nivel de rendimiento necesario que le permitiera seguir invirtiendo en sus centros de producción. Por el contrario, el cese de las medidas interrumpiría la recuperación y daría lugar a la continuación e incluso al agravamiento del perjuicio sufrido por el productor de la Unión. Amenazaría gravemente la viabilidad del productor de la Unión que, como consecuencia, podría incluso dejar de existir, con lo que se reduciría la oferta y la competencia del mercado.
3. INTERÉS DE LOS IMPORTADORES
(142)
Al iniciarse la reconsideración se envió un cuestionario a veinte importadores no vinculados. Tres de ellos respondieron que ya no estaban activos en el mercado del producto afectado. Otros dos importadores contestaron al cuestionario. Los importadores no vinculados que cooperaron representaban el 7 % del total de las importaciones afectadas.
(143)
La investigación puso de manifiesto que es fundamental disponer de una diversidad de proveedores de ciclamato sódico. Los importadores dependen de fuentes de suministro asiáticas y europeas por razones de calidad y de seguridad alimentaria.
4. INTERÉS DE LOS USUARIOS
(144)
Al iniciarse la reconsideración, se envió un cuestionario a trece usuarios potenciales pero solo respondieron a la Comisión dos de ellos.
(145)
Los usuarios principales del producto afectado en la Unión están en las industrias alimentaria, de bebidas y farmacéutica. Por tanto, la demanda del producto afectado depende de la situación de esas industrias.
(146)
Los usuarios que se presentaron mostraron unos márgenes de beneficio sólidos en los productos transformados que utilizan ciclamato sódico. De hecho, el efecto de los derechos antidumping sobre sus costes totales fue tan escaso (menos del 1 %) que estos no se vieron afectados de manera desproporcionada por las medidas existentes.
5. INTERÉS DE LOS PROVEEDORES
(146)
Se envió un cuestionario a ocho proveedores potenciales pero ninguno de ellos respondió a la Comisión. La información disponible parece indicar que su actividad empresarial relacionada con el ciclamato sódico es más bien insignificante. En cualquier caso, un nuevo deterioro del único productor de la Unión podría tener repercusiones negativas, si bien limitadas, para los proveedores de materias primas de dicho productor. Por las razones expuestas, no es aventurado suponer que las medidas beneficiarían también a la industria proveedora ya que ayudarían a mantenerse a uno de sus clientes.
6. CONCLUSIÓN SOBRE EL INTERÉS DE LA UNIÓN
(147)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos, se concluye que no existen razones convincentes para no imponer medidas antidumping.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
(148)
Teniendo en cuenta las conclusiones anteriores, deben mantenerse las medidas vigentes aplicables a las importaciones del producto afectado originario de China e Indonesia.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de ciclamato sódico, actualmente clasificado en el código NC ex 2929 90 00 (código TARIC 2929900010), originario de la República Popular China e Indonesia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas indicadas a continuación, será de:
País
Empresa
Tipo de derecho
(EUR por kilogramo)
Código TARIC adicional
República Popular China:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, República Popular China
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, República Popular China
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, provincia de Cantón, República Popular China
0,11
A473
Todas las demás empresas
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Industria química), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Yakarta 14440, Indonesia.
0,24
A502
Todas las demás empresas
0,27
A999
3. En los casos en que las mercancías hayan sido dañadas antes de su despacho a libre práctica y, por consiguiente, el precio efectivamente pagado o por pagar se prorratee para la determinación del valor en aduana de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se establece el Código Aduanero Comunitario (5), el importe del derecho antidumping, calculado de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 2 del presente artículo, se reducirá en un porcentaje correspondiente al prorrateo del precio efectivamente pagado o por pagar.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 3 de junio de 2010.