РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 585/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Русия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедурата по преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Хърватия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишни разследвания и съществуващи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2320/97 (2) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход от, inter alia, Русия. С Решение 2000/70/ЕО на Комисията (3) бе приета гаранция от износител в Русия. С Регламент (ЕО) № 348/2000 (4) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия и Украйна. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (5) бе решено да не се прилагат повече мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от, inter alia, Русия, от съображения за предпазливост във връзка с антиконкурентното поведение на някои от производителите от Съюза в миналото (вж. съображение 9 от посочения регламент).
(2)
На основата на разследването за преразглеждане, проведено съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (6) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена в член 2 на същия регламент, и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса от Хърватия и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), който е предмет на антидъмпингово мито в размер на 51,9 %.
(3)
С Решение 2005/133/ЕО (7) Комисията суспендира частично окончателните мерки относно Хърватия и Украйна за период от девет месеца, считано от 18 февруари 2005 г. Частичното суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 (8).
(4)
С Регламент (ЕО) № 954/2006 (9) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои видове безшевни тръби с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, отмени Регламент (ЕО) № 2320/97 на Съвета и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета, приключи междинното преразглеждане и преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и приключи междинните преразглеждания на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна („последното разследване“).
(5)
Поради това в сила са мерките, установени с Регламент (ЕО) № 954/2006, т.е. 29,8 % за вноса от Хърватия, 35,8 % за вноса от Русия, с изключение на Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works (27,2 %), и 25,7 % за вноса от Украйна, с изключение на OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Припомня се, че през февруари 2007 г. наименованията на дружествата CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) са променени съответно на CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Впоследствие CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube е престанало да съществува като юридическо лице и всички негови имуществени и неимуществени права и задължения са били приети от дружеството LLC Interpipe Niko Tube, учредено през декември 2007 г.
(7)
В съответствие с член 266 от Договора за функционирането на Европейския съюз, антидъмпинговото мито за Interpipe Group бе преизчислено въз основа на решението на Съда на Европейския съюз от 12 февруари 2012 г. (11) Митото, което в момента е в сила за тази група, е 17,7 %, както е установено с Регламент (ЕО) № 540/2012 на Съвета (12), с който се прилага посоченото решение на Съда на Европейския съюз.
1.2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(8)
На 28 юни 2011 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките(„известието за започване“) (13) на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватия, Русия и Украйна, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(9)
Преразглеждането започна вследствие на обосновано искане, подадено на 29 март 2011 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз („заявителят“) от името на производители от Съюза, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на някои видове безшевни тръби в Съюза. Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или до повторна поява на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
(10)
Освен горепосоченото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Комисията започна успоредно две частични преразглеждания съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Украйна и Русия (14). Тези частични преразглеждания бяха поискани съответно от група производители износители от Украйна (Interpipe Group) и група производители износители от Русия (TMK Group). По отношения на обхвата двете преразглеждания са ограничени до проучване на дъмпинга само доколкото са засегнати заявителите.
1.3. Разследване
(11)
Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите, известните потребители, представителите на страните износители, заявителя и производителите от Съюза, посочени в искането за започване на преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат писмено становищата си и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.
(12)
Предвид големия брой производители износители от Русия и Украйна, производители от Съюза и вносители, включени в разследването, в известието за започване първоначално се предвиждаше да се използва извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали действително е необходимо използването на извадка и, ако това е необходимо, да изготви извадката, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на процедурата и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(13)
Като се има предвид, че само един производител износител от Русия и само един производител износител от Украйна предоставиха информацията, поискана в известието за започване, и изразиха желание да продължат да сътрудничат на Комисията, бе решено да не се изготвя извадка по отношение на производителите износители от Русия и Украйна, както и да се изпрати въпросник на гореспоменатите производители. След това производителят износител от Русия, който предостави информацията, изискана в известието за започване, реши да не продължи да сътрудничи, като не изпрати отговори на въпросника, предназначен за производител износител от Русия.
(14)
Деветнадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация за подбор на извадка и изразиха желание да сътрудничат на Комисията. Въз основа на информацията, получена от производителите от Съюза, преди да започне преразглеждането Комисията временно бе подбрала извадка от четирима производители, които бяха определени за представителни за промишлеността на Съюза по отношение на обема на производството и продажбите на сходния продукт в Съюза. След получените коментари за уместността на този избор в рамките на срока от 15 дни след започването, Комисията замени един от временно подбраните производители с друг производител.
(15)
Четирима вносители предоставиха поисканата в известието за започване информация и изразиха желание да съдействат на Комисията. Поради това Комисията реши да не изготвя извадка и да изпрати въпросник на гореспоменатите вносители.
(16)
По тази причина бяха изпратени въпросници на четиримата подбрани в извадката производители от Съюза, на четирима вносители и на всички производители износители от трите разглеждани държави, които заявиха интерес.
(17)
Производителите износители от Русия не предоставиха отговори на въпросника. Затова се счита, че нито един производител износител от Русия не е оказал съдействие при разследването.
(18)
Група производители износители от Украйна представиха отговори на въпросника.
(19)
Един производител износител от Хърватия предостави отговори на въпросника.
(20)
Отговори на въпросниците бяха получени и от четиримата включени в извадката производители от Съюза, трима вносители и от един ползвател.
(21)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима, с цел да определи вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и нанесената от него вреда, както и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия, и свързаното с него дружество TGS UK, Aberdeen, Обединеното кралство,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания, и свързаното с него дружество Аlmesa, Barcelona, Испания,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия;
б)
производител износител от Хърватия:
-
CMC Sisak d.o.o.;
в)
производител износител от Украйна
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Украйна, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Украйна) и свързаните с тях търговски дружества LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Украйна, и Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария);
г)
вносители/ползватели:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Италия,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Италия.
(22)
Разследването относно продължаването или повторната поява на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РПП („разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(23)
Разглежданият продукт е същият като продукта от последното разследване, което доведе до налагането на действащите в момента мерки, т.е. някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (15), с произход от Хърватия, Русия и Украйна („разглежданият продукт“), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93.
(24)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения като тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби, както и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(25)
Безшевните тръби могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
2.2. Сходен продукт
(26)
Както е установено в предишни разследвания, включително и в рамките на последното, настоящото разследване за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките потвърди, че продуктът, изнасян за Съюза от Хърватия, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Хърватия, Русия и Украйна, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и крайна употреба, и поради тази причина се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
(27)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки.
3.1. Предварителни бележки
(28)
По време на РПП общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна, регистриран в Евростат, възлиза на 42 723 тона, което представлява 2,5 % пазарен дял в Съюза.
(29)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата са същите, или в случаите, когато информацията е налична, се използва същата методология както при последното разследване. В случай на неоказване на съдействие, какъвто бе случаят с Русия, се наложи да се използват наличните факти съгласно член 18 от основния регламент. Що се отнася до Хърватия и Украйна, бе използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и обществено достъпна информация.
3.2. Дъмпинг на вноса през РПП
3.2.1. Обща методология
(30)
Общата методология, изложена по-долу, е прилагана за всички оказали съдействие производители от Хърватия и Украйна. Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях. По отношение на Русия, при липса на съдействие от страна на някой от съществуващите руски производители износители, общият анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на най-добрите налични факти, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, най-напред беше проверено за всеки оказал съдействие производител дали общият обем на неговите продажби на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти е бил представителен в сравнение с общия обем на неговите продажби за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза.
(32)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от производителя износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(33)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РПП.
(34)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(35)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РПП.
(36)
Когато не е имало продажби на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта и за видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били недостатъчни, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(37)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, уводното изречение от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител, или въз основа на наличните факти.
3.2.3. Експортна цена
(38)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
3.2.4. Сравнение
(39)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от групата, оказала съдействие, бяха сравнени на база франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.2.5. Дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители
(40)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за отделните видове на продукта на база цената франко завод за всяко от оказалите съдействие дружества.
3.3. Хърватия
(41)
По време на РПП, общият обем на вноса на безшевни тръби с произход от СМС Sisak, който е единственият производител износител на безшевни тръби в Хърватия, е представлявал по-малко от 1 % от общото потребление в Съюза.
3.3.1. Нормална стойност
(42)
Разследването установи, че макар продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт да са представителни в съответствие със съображения 30 и 31 по-горе, не е имало продажби при обичайни търговски условия. Съответно, нормалната стойност за оказалия съдействие производител износител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(43)
Вследствие на това нормалната стойност беше конструирана на основата на разходите за производство, към които бяха прибавени разумна сума за печалба и разходи за реализация, общи и административни разходи въз основа на наличните факти.
3.3.2. Експортна цена
(44)
Оказалият съдействие производител е изнасял разглеждания продукт пряко или чрез свързано с него търговско дружество в Швейцария за независими клиенти в Съюза. Следователно експортните цени, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, бяха установени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени от първия независим клиент в Съюза.
3.3.3. Сравнение
(45)
Сравнението между конструираната нормална стойност и износната цена беше направено на база цената франко завод.
(46)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на едно и също ниво на търговия, надлежно бяха взети предвид различията, за които беше установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените. Поради тази причина корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени по отношение на разходи за транспорт, отстъпки и рабати, комисиони и разходи за кредити.
3.3.4. Дъмпингов марж
(47)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен на основата на сравнение между среднопретеглената конструирана нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза. Това сравнение показа наличието на значителен дъмпинг в размер на над 60 % през РПП.
3.4. Русия
(48)
През РПП, както е регистрирано в Евростат, общият обем на вноса на безшевни тръби от Русия възлиза на 10 785 милиона тона, което представлява около 1 % пазарен дял в Съюза.
3.4.1. Нормална стойност
(49)
Както беше посочено по-горе, предвид липсата на съдействие от производителите износители от Русия, наложи се да се разчита на наличните факти, за да определи дали е налице дъмпинг през РПП. В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на данни от въпросника, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните от искането за преразглеждане и публикации в периодичното издание Metal Expert за завършени чрез гореща обработка безшевни тръби, отговарящи на най-ниските изисквания за качество.
(50)
По отношение на цените на газта в Русия беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (16). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разноските за газ, направени от руските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочено в съображение 53 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.4.2. Експортна цена
(51)
Средната експортна цена беше изчислена въз основа на стойността CIF от Евростат за съответните видове безшевни тръби, завършени чрез гореща обработка.
3.4.3. Сравнение
(52)
При липса на проверени данни от въпросника, сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено въз снова на данните в искането в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
3.4.4. Дъмпингов марж
(53)
В съответствие с член18, параграф 5 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен на основата на сравнение между изчислената средна нормална стойност и среднопретеглената експортна цена за Съюза по вид от продукта. Сравнението показа наличието на дъмпинг, възлизащ на 38,4 %, който е по-висок от дъмпинговия марж от 35,8 %, констатиран при последното разследване.
3.5. Украйна
(54)
От тримата известни производители износители в Украйна само една група производители износители (Interpipe Group) оказа съдействие на Комисията при настоящото разследване за преразглеждане. Този производител износител представлява около 70 % от общото производство на безшевни тръби в Украйна и над 80 % от общия износ на Украйна за Европейския съюз. По време на РПП делът на износа на Украйна за Съюза по отношение на потреблението на Съюза е възлизал на по-малко от 2 %.
3.5.1. Нормална стойност
(55)
Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни в съответствие със съображения 31-33 по-горе. Следователно нормалната стойност беше установена в съответствие със съображения 34-37 по-горе.
(56)
По отношение на цените на енергията в Украйна беше отбелязано, че следва да се извърши корекция съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент при налагането на мерки в рамките на последното разследване (17). В рамките на настоящото разследване обаче нормалната стойност беше определена без да се вземе предвид дали е необходима корекция за разходите за енергия, направени от украинските производители износители в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи на факта, че, както е посочен в съображение 61 по-долу, използването на некоригирани разходи за производство само по себе си ясно показва, че е осъществен дъмпинг през РПП. В резултат на това и предвид факта, че целта на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките е да се определи дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори, ако мерките бъдат отменени, за да се реши дали понастоящем прилаганите мерки следва да бъдат запазени или отменени, бе счетено, че не е необходимо да се проверява дали в този случай е основателно да се направи корекция по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент.
3.5.2. Експортна цена
(57)
Групата Interpipe group е изнасяла разглеждания продукт чрез свързаното с нея търговско дружество в Швейцария непосредствено за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени в съответствие със съображение 38.
3.5.3. Сравнение
(58)
Нормалната стойност и експортната цена на Interpipe group бяха сравнени в съответствие със съображение 39. Въз основа на това, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, разходите за кредити и за комисиони.
3.5.4. Дъмпингов марж
(59)
Дъмпинговият марж бе изчислен в съответствие със съображение 40.
(60)
Както при последното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена в последното разследване, когато изчисляването на дъмпинга бе направено, като бе взето предвид цялото производство, рентабилност и продажби в Съюза на производствените единици. Промяната в обстоятелствата, която налага промяната в методологията, се дължи на промяната в корпоративната структура на групата, която позволява да се идентифицира производителят в рамките на групата по отношение на продажбите и производството.
(61)
Сравнението показа наличието на дъмпинг с повече от 10 % за групата от производители износители, оказали съдействие, които са осъществявали износ за Съюза през РПП.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
4.1. Предварителни бележки
(62)
От горепосочените съображения следва, че дъмпингът е продължил да присъства през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно вероятността от продължаване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, се разглежда по-нататък.
4.1.1. Хърватия
(63)
Както беше отбелязано по-горе в съображение 46, през разследвания периода в рамките на преразглеждането бе установен значителен дъмпингов марж. Собственикът на производителя износител впоследствие обаче реши да се оттегли от дружеството и като следствие от това производителят износител спря да приема нови поръчки през есента на 2011 г. и преустанови цялото производство на безшевни тръби до края на 2011 г. Съответно от 2012 г. нататък в Хърватия няма производство на безшевни тръби и износът в периода след РПП е в силно ограничени количества.
(64)
Разследването показа, че дружеството, което е произвеждало по поръчка, не разполага със съществени складови наличности. В действителност, поради голямото разнообразие на тръби и високите разходи, не могат да се постигнат икономически ползи, като се държат големи складови наличности.
(65)
С оглед на горните съображения и като се има предвид, че процесът на продажбата на дружеството все още не е приключил, продължаването на дъмпинга на безшевни тръби с произход от Хърватия е много малко вероятно в краткосрочен до средносрочен план.
4.1.2. Русия
4.1.2.1. Предварителни бележки
(66)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП, беше проучена също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(67)
Във връзка с това бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Русия, производственият капацитет и свободният капацитет в Русия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.2.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Русия
(68)
След налагането на окончателните мерки през юни 2006 г. и тяхното преразглеждане през август 2008 г. с Регламент (ЕО) № 812/2008 (18) вносът, деклариран като внос с произход от Русия, постоянно е намалявал и е останал на ниско равнище до края на РПП.
(69)
За същия период цените на дъмпинговия внос от Русия са останали относително ниски.
4.1.2.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Русия
(70)
По отношение на общия капацитет на производство на безшевни тръби в Русия, и при липсата на проверени данни, различните източници на публично достъпна информация показват производствен капацитет, който значително надвишава търсенето на вътрешния пазар.
(71)
Въпреки че пазарният дял на Русия в ЕС не надвишава значително 1 %, приблизителният инсталиран капацитет в Русия е близо 4 милиона тона годишно. Руската промишленост работи само с около 70 % от производствения си капацитет. Като се приспаднат известното вътрешно потребление и обемът на износа за други пазари съгласно руските статистически данни за износа, в момента има свободен капацитет за над 1 милион тона годишно, което представлява почти 65 % от потреблението на ЕС. Въпреки настоящия свръхкапацитет и въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателя, която не бе оспорена от заинтересованите страни, става видно, че капацитетът на Русия може да се повиши допълнително през следващите години. Един производител износител в Русия заяви, че използва по-голям процент от капацитета си и няма намерение да разширява своя производствен капацитет в близко бъдеще. Този производител износител посочи, че според публикация относно пазара в реномирано издание равнището на използване на капацитета на руската промишленост за безшевни тръби е „високо“, както и че размерът на производството на разглеждания продукт в Русия е в съответствие с вътрешното потребление. Тази предоставена от дружеството информация не присъстваше обаче в досието, тъй като дружеството реши да не оказва съдействие и не бе възможно информацията да бъде потвърдена. Освен това определението „високо“ не беше свързано с конкретна стойност във въпросната публикация и не даде възможност да се стигне до заключение по този въпрос. Поради това коментарите относно равнищата на производство и потребление в Русия на разглеждания продукт не променят факта, че в Русия съществува значителен свободен капацитет. Следва да се отбележи, че прогнозният инсталиран капацитет от близо 4 милиона тона годишно не беше оспорен след разгласяването на резултатите от разследването на всички заинтересовани страни.
4.1.2.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на пазарите на други трети държави
(72)
Както бе посочено по-горе, на руския вътрешен пазар е налице значителен производствен свръхкапацитет, което предполага силна логична необходимост от намиране на алтернативни пазари, които да абсорбират този излишък от производствен капацитет.
(73)
Пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света и продължава да нараства. Също така е ясно, на базата на информацията, събрана по време на разследването, че руските дружества са показали голям интерес към увеличаване на присъствието си на един от най-големите пазари на света и към запазване на значителен пазарен дял в Съюза. Един производител износител в Русия твърдеше, че информацията, предоставена съгласно известието за започване, е трябвало да бъде използвана за основа на констатациите относно наличието на дъмпинг и вероятността от повторна поява на дъмпинга и на вреда, вместо определянето да става въз основа на най-добрите налични факти. Когато този производител износител от Русия обаче реши да не оказва съдействие, той заяви, че поради вътрешни процеси на преструктуриране, попълването на въпросника, което ще включва информацията, предоставена след започването на процедурата, в неговия случай не може да се използват, за да се определи дали е налице вероятност от продължаване или повторна поява на дъмпинга или дали обстоятелствата са се променили до степен, която оправдава преразглеждане на равнището на мерките. Поради това беше счетено, че тази информация не може да бъде използвана.
4.1.2.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(74)
С оглед на констатациите, описани по-горе, може да се заключи, че вносът от Русия все още е на дъмпингови цени и има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга. Предвид настоящия и потенциалния бъдещ свободен капацитет в Русия и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света с атрактивно ниво на цените, може да се заключи, че руските износители е вероятно да продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.1.3. Украйна
4.1.3.1. Предварителни бележки
(75)
След като беше анализирано наличието на дъмпинг по време на РПП (съображения 54-61 по-горе), беше анализирана също така вероятността от продължаване на дъмпинга.
(76)
В това отношение са анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос от Украйна, производственият капацитет и свободният капацитет в Украйна, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари.
4.1.3.2. Обем и цени на дъмпинговия внос от Украйна
(77)
След налагането на окончателни мерки през юни 2006 г., вносът от Украйна намаля значително и остана на сравнително ниско равнище, като пазарният дял в Съюза бе под 2 %. За същия период цените на дъмпинговия внос от Украйна останаха относително ниски. Освен това за средните продажни цени за други експортни пазари, различни от този на Съюза, където не се прилагат антидъмпингови мита, беше установено, че са били на подобни или дори по-ниски равнища от продажните цени за Съюза.
4.1.3.3. Производствен капацитет и свободен капацитет в Украйна
(78)
Въз основа на наличната в публичната сфера информация съществуват три основни украински производители на безшевни тръби с общи производствен капацитет около 1,5 милиона тона годишно, или почти колкото е общото потребление в ЕС.
(79)
Макар че пазарният дял на Украйна в ЕС е малко под 2 %, приблизителният свободен капацитет в Украйна е 50 % или 750 000 тона годишно, което представлява почти половината от потреблението в Съюза.
4.1.3.4. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари
(80)
Разследването потвърди, че и тримата основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ на разглеждания продукт за Съюза. Разследването показа също така, че оказалата съдействие страна осъществява износ за Съюза на дъмпингови цени. Наличната в публичната сфера информация показва още, че другите основни украински производители на безшевни тръби осъществяват износ за Съюза на цени, по-ниски от тези на оказалото съдействие дружество.
4.1.3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(81)
Предвид факта, че вносът от Украйна все още е на дъмпингови цени и че експортните продажби на пазари извън Европейския съюз се извършват на цени, подобни или дори по-ниски, отколкото цените в Съюза, и предвид значителния свободен капацитет в Украйна и факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, може да се заключи, че украинските производители вероятно ще продължат да увеличават своя износ за Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мерки да изтече.
4.2. Заключение
(82)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до заключението, че съществува значителен и реален риск от продължаване на дъмпинга по отношение на безшевните тръби с произход от Украйна и Русия, ако срокът на действие на съществуващите мерки изтече. От друга страна, специфичните обстоятелства, установени по отношение на Хърватия, водят до заключението, че няма риск от продължаване на дъмпинга, ако изтече срокът на действие на съществуващите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на безшевни тръби с произход от Хърватия.
5. ПРОИЗВОДСТВО И ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(83)
В рамките на Съюза безшевни тръби се произвеждат от 19 производители/групи производители, които представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(84)
Както е посочено в съображение 14, от следните 19 производители от Съюза, представили исканата информация, бе изготвена извадка от четирима производители/групи производители:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Чешка република,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Румъния,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Германия,
-
Huta Batory, Полша,
-
Ovako Steel AB, Швеция,
-
Productos Tubulares S.A., Испания,
-
Rohrwerk Мax Hütte GmbH, Германия,
-
Rurexpol Ѕр.z.о.о., Полша,
-
Silcotub, Румъния,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания,
-
TMK Artrom, Румъния,
-
Valcovny trub Chomutov, Чешка република,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Франция,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Чешка република,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
V & M, Франция,
-
Voest Alpine Tubulars, Австрия,
-
Železiarne Podbrezová, Словашка република.
(85)
Следва да се отбележи, че четиримата производители от Съюза, включени в извадката, представляват 30 % от общото производство на Съюза през РПП и 35 % от общите продажби на пазара на Съюза, а горепосочените 19 производители от Съюза представляват 100 % от общото производство на Съюза през РПП, което се счита за представително за цялото производство на Съюза.
6. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
6.1. Потребление на пазара на Съюза
(86)
Потреблението в Съюза е изчислено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за целия внос в ЕС.
(87)
Въз основа на тези данни бе установено, че потреблението в Съюза е намаляло с 34 % от 2 597 110 тона на 1 724 743 тона между 2008 г. и РПП. Потреблението през 2008 г. бе много високо, което може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2008 г. са дали тласък на инвестициите в тези сектори и следователно са увеличили търсенето. Спадът е настъпил изцяло през 2009 г., когато потреблението е намаляло почти с 50 %. След 2009 г. потреблението отново е започнало да се увеличава, тенденция, която продължава до РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Потребление в Съюза (в тонове)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Индекс
100
52
62
66
6.2. Внос от разглежданите държави
6.2.1. Натрупване
(88)
При първоначалното разследване вносът на безшевни тръби с произход от Хърватия, Русия и Украйна бе оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване.
(89)
В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, установен във връзка с вноса от всяка държава, е над минималното ниво. По отношение на количествата бе извършен анализ на очакванията относно вероятния обем на износа по страни, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Русия и Украйна, за разлика от този от Хърватия, най-вероятно ще нарасне до равнища, значително над достигнатите през РПП, и със сигурност ще надхвърли прага на пренебрежимост, ако мерките бъдат отменени. За Хърватия беше констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период и производството дори е прекратено напълно след РПП. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени.
(90)
Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Хърватия през РПП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 88 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Хърватия.
(91)
По отношение на вноса от трите засегнати държави разследването установи, че безшевните тръби, внесени от тези държави, са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Освен това различните видове внесени безшевни тръби са взаимозаменяеми с видовете, произвеждани в Съюза, и са се предлагали на пазара на Съюза през един и същ период. В светлината на гореизложеното се счита, че внесените безшевни тръби с произход от засегнатите държави се конкурират с безшевните тръби, произведени в Съюза.
(92)
Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Русия и Украйна. Поради това вносът от тези две държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и по-специално условията за конкуренция между внасяните продукти, не са изпълнени по отношение на Хърватия, вносът с произход от тази държава се разглежда отделно.
6.3. Внос от Русия и Украйна
6.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса
(93)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна е намалял с 47 % през разглеждания период. По-точно, през 2009 г. е бил отбелязан значителен спад с 44 %, след което вносът се е понижил леко от 40 611 на 38 108 тона. Това трябва да се разглежда на фона на намаляващото потребление.
(94)
Пазарният дял на вноса от Русия и Украйна е спаднал от 2,7 % на 2,2 % през разглеждания период.
(95)
Що се отнася до среднопретеглените цени на вноса на безшевни тръби, през 2009 г. те са намалели с 15 процентни пункта, след което са се увеличили отново, като през РПП са достигнали същите равнища като през 2008 г. Това намаление и последващо увеличение в общи линии следват тенденцията при разходите за суровини.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос (в тонове)
72 328
40 611
39 505
38 108
Индекс
100
56
55
53
Пазарен дял %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Индекс
100
111
93
88
Цена на вноса
741,03
627,66
649,96
734,22
Индекс
100
85
88
99
6.3.2. Подбиване на цените
(96)
Поради неоказването на съдействие от страна на руските производители износители подбиването на цени по отношение на вноса от Русия трябваше да бъде установено на базата на статистическите данни за вноса по кодове на КН, като се използва информация, събрана съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент. Подбиването на цените по отношение на вноса от Украйна бе установено въз основа на експортните цени на оказалия съдействие украински производител износител, без да се включва антидъмпинговото мито. Релевантните продажни цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. По време на РПП маржът на подбиване при вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна се е движел между 20,4 % и 55,4 %, без да се включва антидъмпинговото мито.
6.4. Внос от Хърватия
6.4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Хърватия
(97)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от Хърватия се е увеличил със 133 % през разглеждания период. През 2008 г. е осъществен много малък обем на вноса, след което вносът се е увеличил до 2010 г., а през РПП отново леко е намалял. Като цяло равнището на вноса от Хърватия е останало много ниско по време на целия разглеждан период.
(98)
Пазарният дял на вноса от Хърватия е нараснал от 0,1 % на 0,3 % по време на разглеждания период.
(99)
Що се отнася до цените на вноса, те са отбелязали постоянен спад (23 %) през разглеждания период.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Внос
Индекс
100
153
251
233
Пазарен дял %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Цена на вноса
Индекс
100
89
74
77
6.4.2. Подбиване на цените
(100)
Подбиването на цените бе установено, като се използваха експортните цени на оказалия съдействие производител от Хърватия, без да се включва антидъмпинговото мито, и се констатира, че възлиза на 29,3 %. Поради липсата на други производители износители в Хърватия това заключение е валидно и за държавата като цяло.
6.5. Други държави, засегнати от антидъмпинговите мерки
(101)
По данни на Евростат обемът на вноса на безшевни тръби с произход от Китайската народна република, съгласно определението в член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 926/2009 г. (19), е намалял с 80 % през разглеждания период.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 20,5 % през 2008 г. на 3,1 % през РПП.
7. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(103)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
7.1. Предварителни бележки
(104)
С оглед на факта, че по отношение на промишлеността на Съюза е използвана извадка, вредата е оценена както на базата на информацията, получена на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е посочено в съображение 57, така и въз основа на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
(105)
Когато се използва извадка, в съответствие с установената практика, някои показатели за вреда (производство, капацитет, производителност, продажби, пазарен дял, растеж и заетост) се анализират за промишлеността на Съюза като цяло, докато показателите за вреда, свързани с резултатите на отделните дружества, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за набиране на капитал, се разглеждат на базата на информацията, събрана на равнището на производителите от Съюза, включени в извадката.
7.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза
а) Производство
(106)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 16 % между 2008 г. и РПП, т.е. от 3 479 266 тона на 2 917 325 тона. Производственият обем е спаднал значително с 43 % през 2009 г. в резултат на глобалната икономическа криза. В съответствие с повишеното търсене, той е възстановил позициите си през 2010 г. и РПП и се е увеличил с 27 % между 2009 г. и РПП, но повече не е достигнал нивото от 2008 г. Производственият обем е следвал тенденция, сходна на тази на потреблението, но е намалял по-малко от потреблението на пазара на Съюза в резултат на търсенето на пазари извън ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Индекс
100
57
77
84
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(107)
Производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Тъй като производството е намаляло с 16 %, се е стигнало до спад в свързаното с него използване на капацитета - от 80 % през 2008 г. на 67 % през РПП. Основният спад от 80 % на 45 % обаче е настъпил през 2009 г. в резултат на намаляването на производствения обем. През 2010 г. и РПП използването на капацитета е отбелязало постоянен ръст.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Капацитет
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Индекс
100
101
100
101
Използване на капацитета
80 %
45 %
62 %
67 %
Индекс
100
56
77
83
в) Складови наличности
(108)
Що се отнася до складовите наличности, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Поради това, макар нивото на складовите наличности на включените в извадката производители да е намаляло значително през 2009 г., през 2010 г. до РПП е нараснало с леки колебания почти до нивото от 2008 г., се счита, че в този случай складовите наличности не са релевантен показател за вреда.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
106 078
82 788
107 490
104 184
Индекс
100
78
101
98
г) Обем на продажбите
(109)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 21 % между 2008 г. и РПП. След отбелязания спад с 42 % през 2009 г., обемът на продажбите е нараснал отново с 21 процентни пункта до РПП. Това развитие е в съответствие с развитието на потреблението на пазара на Съюза, което се е свило с 48 % през 2009 г. в резултат на икономическия спад, и е започнало да се възстановява след това.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Продажби на несвързани страни в Съюза (в тонове)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Индекс
100
58
73
79
д) Пазарен дял
(110)
Промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял постепенно от 2008 г. до РПП. Това увеличение се дължи главно на антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на вноса от Китайската народна република от 2009 г. насам. Пазарният дял по-долу е делът на общите продажби на промишлеността на Съюза както за несвързани, така и за свързани клиенти в Съюза, като процент от потреблението на ЕС.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Пазарен дял
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Индекс
100
112
120
121
е) Растеж
(111)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло с 34 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял само с 21 %. Промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял, докато вносът от Русия и от Украйна е губил 0,6 % през същия период.
ж) Заетост
(112)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 8 % в периода между 2008 г. и РПП. Спадът е започнал през 2009 г., продължил е и през 2010 г., но през РПП се е отбелязало ново нарастване с 11 % спрямо 2010 г. Това показва, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се приспособи към новата пазарна ситуация.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Заетост
14 456
13 131
12 073
13 368
Индекс
100
91
84
92
з) Производителност
(113)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена в продукция на служител на пълно работно време на година, е била променлива през разглеждания период.
Промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
240,7
150,8
221,6
218,2
Индекс
100
63
92
91
и) Размер на дъмпинговия марж
(114)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж, това влияние не може да се счита незначително, предвид общия обем на вноса от разглежданите държави.
7.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
а) Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(115)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са намалели с 13 % между 2008 г. и РПП. През 2009 г. цените леко са се повишили, преди да отбележат спад от 17 % през 2010 г. През РПП цените леко са се повишили в сравнение с 2010 г. Развитието на цените е свързано с факта, че 2008 г. е била година на много високо търсене и високи цени на суровините, което е довело до по-високи продажни цени. Последиците от това все още са се усещали през първата половина на 2009 г. От втората половина на 2009 г. търсенето е намаляло значително и цените са спаднали, като са последвали тенденцията на понижаване на цените на суровините. През РПП понижаването на цените изглежда спира.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Средна единична продажна цена в ЕС (EUR/тон)
1 286
1 300
1 086
1 115
Индекс
100
101
84
87
б) Заплати
(116)
Между 2008 г. и РПП средната заплата на едно заето на пълно работно време лице е спаднала с 12 % през разглеждания период. От това обаче не следва да се прави сериозно заключение.
в) Инвестиции и способност за привличане на капитал
(117)
Инвестициите в производството на безшевни тръби са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Инвестициите са били значителни и са възлизали на над 100 милиона евро през РПП. Производството на безшевни тръби е промишленост, която изисква големи капиталовложения и значителни инвестиции в производствени линии, за да остане конкурентоспособна. При разследването беше установено, че инвестициите са били направени, за да се поддържа производственият капацитет на моментното му равнище, а не с цел увеличаване производствения обем. Констатирано бе също така, че включените в извадката производители не са срещнали трудности при привличането на капитал през разглеждания период.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Инвестиции (в хил. EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Индекс
100
110
122
124
г) Рентабилност на пазара на Съюза
(118)
Въпреки че през разглеждания период рентабилността е спаднала с 66 %, включените в извадката производители успяват да постигнат печалби през целия разглеждан период. Печалбите между 2008 г. и РПП са били над планираната печалба от 3 %, посочена в първоначалното разследване. 2008 г. е бил много добра година с големи печалби. През 2009 г., а също и през 2010 г., рентабилността е спаднала с 50 % в сравнение с предходната година, но през РПП рентабилността отново се е повишила с 35 % в сравнение с 2010 г. и е възлизала на 6,6 %. Промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към пониженото търсене в ЕС и е била подпомогната от устойчивото глобално търсене на включените в извадката производители, което им е позволило да намалят фиксираните разходи. Спадът в рентабилността след 2008 г. се обяснява с икономическата криза, която е довела до значителен спад в търсенето и до понижаване на цените, както и с намаляването на производствения обем, което е имало отрицателно въздействие върху производствените разходи.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Рентабилност на пазара на Съюза
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Индекс
100
49
25
34
д) Възвръщаемост на инвестициите
(119)
Възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като общата печалба от търговията с безшевни тръби като процент от нетната балансова стойност на активите, пряко и непряко свързани с производството на безшевни тръби, в общи линии е следвала горепосочените тенденции при рентабилността в рамките на целия разглеждан период и е останала положителна през целия разглеждан период. ВНИ е намаляла с 80 % през разглеждания период, но през РПП отново е нараснала с 50 % в сравнение с 2010 г.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
ВНИ (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Индекс
100
23
13
20
е) Паричен поток
(120)
Положението с паричния поток се е влошило значително между 2008 г. и РПП, тъй като той е намалял с 93 %. Тенденцията по отношение на паричния поток не се е променяла в съответствие с тенденцията при рентабилността, което може да се обясни с разходите за амортизация, които обикновено са високи в този изискващ големи капиталовложения бранш.
Включени в извадката производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Индекс
100
74
10
7
ж) Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(121)
Макар че разгледаните по-горе показатели свидетелстват за това, че промишлеността на Съюза е пострадала от икономическия спад, като обемът на продажбите, производственият обем, ВНИ и паричният поток са отбелязали низходяща тенденция, те показват също така, че промишлеността на Съюза е адаптирала производственото си оборудване, за да се справи по-добре с новата икономическа обстановка и да успее да се възползва от възможностите на пазарите в Съюза и извън него особено в сегменти, където може да се постигне висок марж на печалба. Подобряването на икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането на антидъмпингови мерки през 2006 г. по отношение на вноса от засегнатите държави и през 2009 г. - по отношение на вноса от Китайската народна република, показва, че мерките са ефективни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от последиците на предишните дъмпингови практики, въпреки че повече не е достигнала нивото на рентабилност от 2008 г.
7.4. Заключение
(122)
Въпреки че потреблението е намаляло с 34 %, промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, а обемът на производството и обемът на продажбите са намалели в по-малка степен отколкото потреблението. По отношение на рентабилността промишлеността на Съюза е била на печалба през целия разглеждан период. С оглед на гореизложеното, може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла сериозна вреда през разглеждания период.
8. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДАТА
(123)
Както е обяснено в съображения 69, 70, 77 и 78, производителите износители в Русия и Украйна разполагат с потенциала значително да повишат обема на износа си за Съюза, като използват наличния свободен капацитет от около 1 750 000 тона, което се равнява на цялото потребление на Съюза. Общият капацитет на производителите износители от Русия и Украйна възлиза на 5 500 000 тона. Поради това има вероятност значителни количества руски и украински безшевни тръби да навлязат на пазара на Съюза, за да завоюват обратно загубения от тях пазарен дял поради действащите антидъмпингови мита и да увеличат още повече този дял, ако мерките бъдат отменени.
(124)
Както беше подчертано в съображение 95, бе установено, че цените на вноса от Русия и Украйна са ниски и подбиват цените на ЕС. Твърде вероятно е ниските цени да се запазят и в бъдеще. Действително в случая с Украйна, както е посочено в съображение 80, цените дори могат да спаднат още повече. Това поведение на цените, придружено със способността на износителите от тези държави да доставят на пазара на Съюза значителни количества от разглеждания продукт, по всяка вероятност ще понижи цените на пазара на Съюза с очаквано отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Както бе показано по-горе, финансовото състояние на промишлеността на Съюза е тясно свързано с ценовото равнище на пазара на Съюза. Поради това, ако промишлеността на Съюза бъде изложена на увеличен обем внос от Русия и Украйна на дъмпингови цени, съществува вероятност да се стигне до влошаване на нейното финансово състояние, както бе констатирано в първоначалното разследване. Въз основа на това се стига до заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна най-вероятно ще доведе до повторно причиняване на вреда на промишлеността на Съюза.
(125)
Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да се противодейства на причиняващия вреда дъмпингов внос от, inter alia, Хърватия, Русия и Украйна. Въпреки това, промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от тези мерки, тъй като пазарните дялове на тези държави бяха заменени с китайския внос на ниски цени. Това без съмнение е довело до ограничаване на възстановяването на промишлеността на Съюза до момента, в който са били наложени мерки по отношение на Китай през 2009 г. Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на промишлеността на Съюза от предишен дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че промишлеността на Съюза остава уязвима от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Съюза.
(126)
Що се отнася до Хърватия и, както бе посочено в съображение 60, единственият завод е за продан, производството е спряно напълно и е малко вероятно да бъде подновено в скоро време. Освен това, предвид незначителния обем, изнасян за Съюза, дори ако производството се възобнови скоро, е много малко вероятно обемът, който може да се изнася за Съюза, да достигне обемите, изнасяни в миналото.
(127)
Следователно, с оглед на незначителния износ през разглеждания период и на факта, че производството е преустановено напълно след РПП, се прави заключението, че отмяната на мерките върху вноса с произход от Хърватия най-вероятно няма да доведе до повторна поява на вредата за промишлеността на Съюза.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Въведение
(128)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки срещу Русия и Украйна не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(129)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключението относно вероятността от повторение на вредоносния дъмпинг съществуват убедителни причини, които биха довели до заключението, че запазването на мерките върху вноса с произход от Русия и Украйна не е в интерес на Съюза.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(130)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това беше потвърдено от положителното развитие на икономическото ѝ състояние през разглеждания период. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял през разглеждания период, ясно показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се приспособи към променените условия на пазара. Освен това промишлеността на Съюза е продължила да бъде рентабилна през целия разглеждан период.
(131)
Логично е да се очаква, че промишлеността на Съюза ще продължи да реализира ползи, ако мерките останат в сила. Налагането на мерки щe позволи на промишлеността на Съюза да увеличи обема на продажбите си и равнището на печалбата си, което ще ѝ даде възможност да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. В случай че мерките срещу вноса с произход от Русия и Украйна не бъдат запазени, промишлеността на Съюза вероятно ще започне отново да търпи вреда от увеличения внос на дъмпингови цени от тези държави и финансовото ѝ положение вероятно ще се влоши.
9.3. Интерес на вносителите
(132)
Припомня се, че при предходните разследвания бе установено, че въздействието от налагането на мерки би било незначително за вносителите. Както бе посочено в съображение 18, трима вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването. Те посочиха, че мерките водят до повишаване на цените. Тъй като разследването обаче показа, че оказалите съдействие вносители доставят безшевни тръби от различни доставчици от много държави и че цените са били на конкурентни нива, евентуалното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Русия и Украйна ще бъде ограничено.
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че действащите понастоящем мерки не оказват значително негативно въздействие върху финансовото състояние на вносителите и продължаването на срока на действие на мерките няма да ги засегне неоправдано.
9.4. Интерес на ползвателите
(134)
Въз основа на наличната информация изглежда, че делът на безшевни тръби в производствените разходи на ползвателите е доста малък. Безшевните тръбите обикновено са част от по-големи проекти (котли, тръбопроводи, строителство), от които те представляват само ограничена част. Възможното въздействие на продължаването на срока на действие на мерките следователно може да бъде незначително.
(135)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ползватели. Както се посочва в съображение 18, съдейства на разследването оказа само един ползвател. Той заяви, че не е пострадал от съществуването на мерките, тъй като са налице и други източници и че безшевните тръби не представляват значителен дял от производствените му разходи. В този контекст се стигна до заключението, че предвид пренебрежимото отражение на цената на безшевните тръби върху отраслите на ползвателите и съществуването на други налични източници на доставка, действащите мерки нямат съществено въздействие върху промишлеността на ползвателите на продукта.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(136)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
10. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(137)
Всички страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Украйна и прекратяването им по отношение на вноса с произход от Хърватия. Също така им бе даден срок, през който да представят коментари след разгласяването.
(138)
Един руски износител поиска и му беше предоставено изслушване от служителя по изслушванията. Този руски износител заяви, че Комисията неправилно е заключила, че той не е оказал съдействие при разследването. Този износител се представи като заинтересована страна и предостави на Комисията две изявления, най-вече във връзка с вредата, които бяха надлежно взети предвид от Комисията. Този износител не е отговорил обаче на антидъмпинговия въпросник и не е предоставил информация по отношение на своята експортна цена. Поради това Комисията няма друга възможност освен да изчисли нормалната стойност по отношение на Русия въз основа на най-добрите налични факти. Използването на тази методология не беше оспорено от този износител. При тези обстоятелства не може да се счита, че този износител е оказал пълно съдействие при разследването.
(139)
Същият износител заяви още, че разгласяването е неясно, противоречиво и недостатъчно обосновано. Това твърдение обаче не бе обосновано.
(140)
Друг руски износител изтъкна, че вносът от Русия следва да бъде не бъде кумулиран с този от Украйна. В рамките на последното разследване обаче вносът от Русия и Украйна бе оценен кумулативно (заедно с вноса от Хърватия). Тъй като условията на член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени по отношение на вноса от Русия и Украйна, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, както е посочено в съображения 88-92. Не бяха изтъкнати никакви доводи, които биха обосновали промяна в методологията в това отношение.
(141)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на промишлеността на Съюза не оправдава запазването на мерките, тъй като повторна поява на вредата е малко вероятна. Въпреки това не бяха представени нови аргументи, които да доведат до заключение относно повторна поява на вредата, различно от изложеното в съображения 123-127 по-горе.
(142)
Също така няколко заинтересовани страни възразиха, че дългият срок на действие на мерките е неоправдан, и призоваха за изтичането на този срок. В това отношение трябва да се припомни, че това е първото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките във връзка с настоящия продуктов обхват. Мерките по отношение този продуктов обхват са в сила едва от 2006 г., което не може да се разглежда като неоправдано голяма продължителност. Действително, в периода между 1997 г. и 2004 г. са били в сила мерки по отношение на вноса от Русия, и в периода между 2000 г. и 2004 г. - по отношение на вноса с произход от Хърватия и Украйна, но посочените мерки са засягали много по-ограничен продуктов обхват. Във всеки случай, тъй като при настоящото разследване беше констатирано, че условията по член 11, параграф 2 от основния регламент са изпълнени по отношение на продължаването на мерките, фактът, че мерките може да са били в сила в продължение на определен брой години, няма отношение към въпроса.
(143)
Накрая беше заявено, че вносът от Русия се третира различно от вноса от Беларус и Хърватия, което може да се счита за дискриминиращо. Това изявление не отразява действителността, тъй като ситуацията по отношение на тези държави е напълно различна. Жалбата относно вноса от Беларус беше оттеглена и впоследствие процедурата беше прекратена в съответствие с член 9, параграф 1 от основния регламент (20). След разгласяването не бяха представени никакви факти, които да показват, че такова прекратяване не би било в интерес на Съюза. По отношение на Хърватия, както бе посочено в съображения 63-65, производството в тази държава е преустановено.
(144)
Следователно може да се заключи, че получените коментари не са били от такова естество, което да доведе до промяна на изложените по-горе заключения.
(145)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на безшевни тръби с произход от Русия и Украйна, следва да бъдат запазени. Обратно на това, срокът на действие на мерките по отношение на вноса от Хърватия следва да бъде оставен да изтече,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (21), понастоящем класифицирани под кодове по КН ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (22) (кодове по ТАРИК 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Русия и Украйна.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
%
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant и Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant и OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Всички други дружества
35,8
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube и OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Всички други дружества
25,7
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
4. Прекратява се процедурата за преразглеждане по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглероден еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ, понастоящем класифицирани под кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 и с произход от Хърватия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 585/2012 DEL CONSEJO
de 26 de junio de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Rusia y Ucrania, a raíz de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009, y se da por concluido el procedimiento de reconsideración por expiración relativo a las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el Reglamento de base») (1), y, en particular, su artículo 9, apartados 2 y 4, y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Investigaciones anteriores y medidas vigentes
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 2320/97 (2), el Consejo estableció derechos antidumping sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero sin alear, originarios, entre otros países, de Rusia. Mediante la Decisión 2000/70/CE de la Comisión (3), se aceptó un compromiso de un exportador ruso. Mediante el Reglamento (CE) no 348/2000 (4), el Consejo estableció derechos antidumping sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia y Ucrania. Mediante el Reglamento (CE) no 1322/2004 del Consejo (5), se decidió dejar de aplicar las medidas en vigor a las importaciones procedentes, entre otros países, de Rusia, por una cuestión de prudencia relacionada con el comportamiento anticompetitivo de determinados productores de la Unión en el pasado (véase el considerando 9 de dicho Reglamento).
(2)
A raíz de una investigación por reconsideración realizada con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 258/2005 (6), modificó las medidas definitivas establecidas por el Reglamento (CE) no 348/2000, revocó la posibilidad de exención de los derechos previstos en el artículo 2 de dicho Reglamento y estableció un derecho antidumping del 38,8 % sobre las importaciones procedentes de Croacia y un derecho antidumping del 64,1 % sobre las importaciones procedentes de Ucrania, excepto sobre las importaciones de Dnepropetrovsk Tube Works («DTW»), que estaban sujetas a un derecho antidumping del 51,9 %.
(3)
Mediante la Decisión 2005/133/CE (7), la Comisión suspendió parcialmente las medidas definitivas respecto a Croacia y Ucrania durante un período de nueve meses, con efecto a partir del 18 de febrero de 2005. La extensión parcial fue ampliada un año más mediante el Reglamento (CE) no 1866/2005 del Consejo (8).
(4)
Mediante el Reglamento (CE) no 954/2006 (9), el Consejo estableció derechos antidumping definitivos sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura originarios, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania, derogó los Reglamentos (CE) no 2320/97 y (CE) no 348/2000 del Consejo, dio por concluidas las reconsideraciones provisionales y por expiración de los derechos antidumping impuestos a las importaciones de determinados tubos sin soldadura de hierro o acero sin alear originarios, entre otros países, de Rusia y dio por concluidas las reconsideraciones provisionales de los derechos antidumping establecidos sobre las importaciones de determinados tubos sin soldadura de hierro o acero sin alear originarios, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania («la última investigación»).
(5)
Por consiguiente, las medidas vigentes son las establecidas por el Reglamento (CE) no 954/2006, es decir, un 29,8 % a las importaciones procedentes de Croacia; un 35,8 % a las importaciones procedentes de Rusia, excepto a Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant y Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant y OAO Seversky Tube Works (27,2 %); y un 25,7 % a las importaciones procedentes de Ucrania, excepto a OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
En cuanto a las empresas CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), se recuerda que cambiaron de nombre en febrero de 2007, pasando a llamarse CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube y OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, respectivamente (10). Posteriormente, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube dejó de existir como entidad jurídica y todos sus derechos y obligaciones de propiedad y de otro tipo fueron asumidos por la empresa LLC Interpipe Niko Tube, que se constituyó en diciembre de 2007.
(7)
De conformidad con el artículo 266 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, el tipo del derecho antidumping impuesto al grupo Interpipe fue calculado de nuevo con arreglo a la sentencia del TJUE de 12 de febrero de 2012 (11). El derecho actualmente en vigor para este grupo es el 17,7 %, tal como establece el Reglamento (UE) no 540/2012 (12), de ejecución de dicha sentencia del TJCE.
1.2. Solicitud de reconsideración por expiración
(8)
El 28 de junio de 2011, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea, el inicio de una reconsideración por expiración («el anuncio de inicio») (13) de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, originarios de Croacia, Rusia y Ucrania, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(9)
La reconsideración se inició a raíz de una solicitud debidamente justificada presentada el 29 de marzo de 2011 por el Comité de Defensa de la Industria de los Tubos de Acero sin Soldadura de la Unión Europea («el solicitante») en nombre de productores de la Unión que representan una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de la Unión de determinados tubos sin soldadura. La solicitud se basaba en el argumento de que si expiraran las medidas probablemente continuaría o reaparecería el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión.
(10)
Además de dicha reconsideración por expiración, la Comisión inició en paralelo dos reconsideraciones parciales de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base en relación con las importaciones de determinados tubos sin soldadura, de hierro o de acero, originarios de Ucrania y Rusia (14). Dichas reconsideraciones parciales fueron solicitadas por un grupo de productores exportadores ucraniano, el grupo Interpipe, y un grupo de productores exportadores ruso, el grupo TMK, respectivamente. El alcance de ambas reconsideraciones se limitaba al examen del dumping únicamente en relación con los solicitantes.
1.3. Investigación
(11)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración a los productores exportadores, los importadores, los usuarios conocidos, los representantes de los países exportadores, el solicitante y los productores de la Unión mencionados en la solicitud. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer su punto de vista por escrito y de solicitar audiencia en el plazo previsto en el anuncio de inicio.
(12)
Habida cuenta del gran número de productores exportadores rusos y ucranianos, productores de la Unión e importadores implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba inicialmente recurrir a un muestreo de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a dichas partes que se dieran a conocer en un plazo de 15 días a partir del inicio del procedimiento y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(13)
Dado que solo un productor exportador ruso y un productor exportador ucraniano facilitaron la información solicitada en el anuncio de inicio y se manifestaron dispuestos a seguir cooperando con la Comisión, se decidió no aplicar el muestreo en el caso de los productores exportadores rusos y ucranianos, pero enviar un cuestionario a dichos productores. Posteriormente, el productor exportador ruso que facilitó la información solicitada en el anuncio de inicio decidió no seguir cooperando mediante la respuesta al cuestionario que se le remitió.
(14)
Diecinueve productores de la Unión facilitaron la información solicitada para la selección de una muestra y manifestaron su disposición a cooperar con la Comisión. A partir de la información recibida de los productores de la Unión, la Comisión, antes del inicio, seleccionó provisionalmente una muestra de cuatro productores que se consideraron representativos de la industria de la Unión en cuanto a volumen de producción y ventas del producto similar en la Unión. A raíz de las observaciones sobre la idoneidad de esta elección recibidas en el plazo de 15 días tras el inicio, la Comisión sustituyó por otro productor a uno de los productores seleccionados provisionalmente.
(15)
Cuatro importadores facilitaron la información solicitada en el anuncio de inicio y manifestaron su disposición a cooperar con la Comisión. Por tanto, la Comisión decidió no aplicar el muestreo y, en su lugar, enviar un cuestionario a dichos importadores.
(16)
En definitiva, se enviaron cuestionarios a los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, a cuatro importadores y a todos los productores exportadores de los tres países afectados que se dieron a conocer.
(17)
Ningún productor exportador ruso respondió al cuestionario. Por tanto, se considera que ningún productor exportador ruso cooperó en la investigación.
(18)
Un grupo de productores exportadores ucraniano respondió al cuestionario.
(19)
Un productor exportador croata respondió al cuestionario.
(20)
También respondieron a los cuestionarios los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, tres importadores y un usuario.
(21)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el perjuicio resultante, así como el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, República Checa,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia, y su empresa vinculada TGS UK, Aberdeen, Reino Unido,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, España, y su empresa vinculada Almesa, Barcelona, España,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemania.
b)
Productor exportador de Croacia:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Productor exportador de Ucrania:
-
Grupo Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucrania) y sus empresas comerciales vinculadas (LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ucrania e Interpipe Europa SA, Lugano, Suiza).
d)
Importadores/usuarios:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italia,
-
Grupo TAL, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
La investigación sobre la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2010 y el 31 de marzo de 2011 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de la continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del PIR («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(23)
El producto afectado es el mismo que el de la última investigación que dio lugar a la imposición de las medidas actualmente en vigor, es decir, determinados tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior no superior a 406,4 mm y con un valor de carbono equivalente (CEV) no superior a 0,86, de acuerdo con la fórmula y los análisis químicos del International Institute of Welding (IIW) (15), originarios de Croacia, Rusia y Ucrania («el producto afectado»), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93.
(24)
El producto afectado se utiliza en gran variedad de aplicaciones, como el transporte de gas y líquidos, en pilotes de construcción, aplicaciones mecánicas, tubos de gas, tubos de caldera, así como tubos de sondeo para la industria petrolera (denominados «OCTG») de perforación, revestimiento y producción.
(25)
Los tubos sin soldadura tienen formas muy distintas cuando se entregan a los usuarios. Por ejemplo, pueden galvanizarse, roscarse, entregarse como «tubos verdes» (es decir, sin tratamiento térmico), tener extremos especiales, presentar secciones diferentes, o cortarse o no al tamaño adecuado. No existen tamaños estándar generalizados para los tubos, lo que explica por qué la mayoría de tubos sin soldadura se fabrican según las órdenes del cliente. Normalmente, estos tubos se conectan mediante soldaduras. Sin embargo, en casos especiales pueden conectarse mediante sus roscas o utilizarse por separado, si bien siguen siendo soldables. La investigación mostró que todos los tubos sin soldadura comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y las mismas aplicaciones básicas.
2.2. Producto similar
(26)
Al igual que en anteriores investigaciones y que en la última investigación, la presente investigación de reconsideración por expiración confirmó que el producto exportado a la Unión procedente de Croacia, Rusia y Ucrania, el producto producido y vendido en los mercados interiores de Croacia, Rusia y Ucrania, y el producto producido y vendido en la Unión por los productores de la Unión tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y usos finales y se consideran, por tanto, productos similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
(27)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que continúe o reaparezca el dumping en caso de que expiren las medidas vigentes.
3.1. Observaciones preliminares
(28)
Según datos de Eurostat, durante el PIR el volumen de importación total de tubos sin soldadura procedente de Croacia, Rusia y Ucrania ascendió a 42 723 toneladas, que equivalen a una cuota del 2,5 % del mercado de la Unión.
(29)
De conformidad con el artículo 11, apartado 9, del Reglamento de base, se utilizó la misma metodología que en la última investigación, siempre que las circunstancias no hubieran cambiado o que la información estuviera disponible. En caso de falta de cooperación, como en el caso de Rusia, fue necesario utilizar los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. En cuanto a Croacia y Ucrania, se utilizó la información facilitada por las empresas que cooperaron y la información públicamente disponible.
3.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
3.2.1. Metodología general
(30)
La metodología general expuesta a continuación se aplicó a todos los productores que cooperaron de Croacia y de Ucrania. En la presentación de las conclusiones sobre el dumping correspondientes a cada uno de los países afectados solo se describe, por consiguiente, lo que es específico para cada país exportador. En cuanto a Rusia, dado que no cooperó ninguno de los actuales productores exportadores rusos, el análisis global, incluido el cálculo del dumping, se basa en los mejores datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
3.2.2. Valor normal
(31)
Con arreglo al artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó en primer lugar, para cada productor que cooperó, si su volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes era representativo respecto de las ventas totales de exportación a la Unión, es decir, si el volumen total de esas ventas suponía al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión.
(32)
Para cada tipo de producto vendido por un productor exportador en su mercado interior considerado directamente comparable con el tipo de producto vendido para su exportación a la Unión, se examinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas a efectos del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto concreto se consideran suficientemente representativas si el volumen total de ese tipo de producto vendido por el productor exportador en el mercado interior a clientes independientes durante el PIR equivale al menos al 5 % del volumen total de ventas del tipo de producto comparable exportado a la Unión.
(33)
Asimismo, se examinó si podía considerarse que las ventas internas de cada tipo de producto se habían realizado en el curso de operaciones normales con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello, se determinó la proporción de ventas interiores a clientes independientes en el mercado interior que fueron rentables para cada tipo del producto afectado exportado durante el PIR.
(34)
Para los tipos de producto en los que más del 80 % del volumen de ventas de dicho tipo de producto en el mercado interior era superior a los costes y la media ponderada de los precios de venta de dicho tipo era igual o superior al coste unitario de producción, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de los precios reales en el mercado interno de todas las ventas, fueran o no rentables, del tipo de producto en cuestión.
(35)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción unitario, el valor normal se basó en el precio real aplicado en el mercado interior, calculado como la media ponderada únicamente de las ventas interiores rentables de ese tipo realizadas durante el PIR.
(36)
Cuando no había ventas interiores de un tipo de producto concreto y para los tipos del producto para los cuales las ventas en el mercado interior eran insuficientes, el valor normal se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(37)
Para calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, los importes correspondientes a los gastos de venta, generales y administrativos, así como a los beneficios, se basaron, con arreglo a la frase introductoria del artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, en los datos reales de producción y ventas del producto similar, en el curso de operaciones comerciales normales, proporcionados por el productor exportador o en los datos disponibles.
3.2.3. Precio de exportación
(38)
En todos los casos en que se exportó el producto afectado a clientes independientes de la Unión, el precio de exportación se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, a partir de los precios de exportación realmente pagados o por pagar.
3.2.4. Comparación
(39)
El valor normal y los precios de exportación de los productores exportadores del grupo que cooperó se compararon utilizando los precios de fábrica. A fin de garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tomar en consideración las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.2.5. Margen de dumping para los productores exportadores que cooperaron
(40)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado se comparó con el precio de exportación medio ponderado por cada tipo del producto a precio de fábrica para cada empresa que cooperó.
3.3. Croacia
(41)
Durante el PIR, el volumen de importación total de tubos sin soldadura de CMC Sisak, que es el único productor exportador de tubos sin soldadura croata, representó menos del 1 % del consumo total de la Unión.
3.3.1. Valor normal
(42)
La investigación mostró que, aunque las ventas interiores del producto afectado eran representativas con arreglo a los considerandos 30 y 31, no se realizaron ventas en el curso de operaciones comerciales normales. Por tanto, el valor normal para el productor que cooperó se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(43)
Por consiguiente, el valor normal se calculó a partir del coste de fabricación, añadiendo un importe razonable para gastos de venta, generales y administrativos y beneficios, basado en los datos disponibles.
3.3.2. Precio de exportación
(44)
El productor que cooperó exportaba el producto afectado directamente o a través de su empresa comercial vinculada suiza a clientes independientes de la Unión. Por tanto, los precios de exportación se determinaron con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, a partir de los precios realmente pagados o pagaderos al primer cliente independiente de la Unión.
3.3.3. Comparación
(45)
El valor normal calculado y el precio de exportación se compararon tomando como base el precio franco fábrica.
(46)
Para garantizar la ecuanimidad de la comparación en la misma fase comercial, se tuvieron debidamente en cuenta las diferencias que afectaban a la comparabilidad de los precios. Por tanto, se hicieron ajustes con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, respecto de los costes de transporte, las rebajas y los descuentos, las comisiones y los costes del crédito.
3.3.4. Margen de dumping
(47)
Con arreglo al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal calculado con la media ponderada de los precios de exportación a la Unión. Esta comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping significativo de más del 60 % durante el PIR.
3.4. Rusia
(48)
Según datos de Eurostat, durante el PIR el volumen de importación total de tubos sin soldadura procedentes de Rusia ascendió a 10 785 toneladas, que representan el 1 % de la cuota de mercado de la Unión.
3.4.1. Valor normal
(49)
Como se ha indicado, dada la falta de cooperación de los productores exportadores rusos, se tuvo que recurrir a los datos disponibles para determinar si se produjo dumping durante el PIR. Con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base y ante la falta de datos del cuestionario, el valor normal se calculó a partir de los datos de la solicitud de reconsideración y de las publicaciones periódicas Metal Expert para la calidad más básica de tubos sin soldadura acabados en caliente.
(50)
En cuanto a los precios del gas en Rusia, cabe observar que fue preciso hacer un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base cuando se impusieron medidas en la última investigación (16). No obstante, en la presente investigación, el valor normal se determinó sin examinar si era necesario ajustar los costes de gas soportados por los productores exportadores rusos con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Esto se debe a que, como se indica en el considerando 53, la utilización de un coste de producción sin ajustar ya demuestra claramente que existió dumping durante el PIR. Por tanto, teniendo en cuenta que la finalidad de una reconsideración por expiración es determinar si es probable que el dumping continúe o reaparezca si se derogan las medidas, a fin de determinar si las medidas aplicadas en ese momento deben mantenerse o derogarse, se consideró que, en este caso, no era necesario examinar si estaba justificado aplicar un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
3.4.2. Precio de exportación
(51)
El precio medio de exportación se calculó sobre la base del valor cif de Eurostat para los correspondientes tipos de tubos sin soldadura acabados en caliente.
3.4.3. Comparación
(52)
A falta de datos verificados del cuestionario, el valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando los datos que figuraban en la solicitud de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.4.4. Margen de dumping
(53)
De acuerdo con el artículo 18, apartado 5, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media calculada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación a la Unión por tipo de producto. Esta comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping del 38,4 %, es decir, superior al margen de dumping del 35,8 % constatado en la última investigación.
3.5. Ucrania
(54)
De los tres productores exportadores ucranianos conocidos, solo cooperó con la Comisión en la presente investigación de reconsideración un grupo de productores exportadores: el grupo Interpipe. Este productor exportador representa en torno al 70 % de la producción total de tubos sin soldadura de Ucrania y más del 80 % de las exportaciones totales de ese país a la Unión. Las exportaciones ucranianas a la Unión representaron menos del 2 % del consumo de la Unión durante el PIR.
3.5.1. Valor normal
(55)
La investigación puso de manifiesto que las ventas interiores del producto similar fueron representativas con arreglo a los considerandos 31 a 33. Por tanto, el valor normal se estableció de conformidad con los considerandos 34 a 37.
(56)
En cuanto a los precios de la energía en Ucrania, cabe observar que fue preciso hacer un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base cuando se impusieron medidas en la última investigación (17). No obstante, en la investigación actual, el valor normal se determinó sin examinar si era preciso ajustar los costes energéticos soportados por los productores exportadores ucranianos, con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Esto se debe a que, como se indica en el considerando 61, la utilización de un coste de producción sin ajustar ya demuestra claramente que existió dumping durante el PIR. Por tanto, teniendo en cuenta que la finalidad de una reconsideración por expiración es determinar si es probable que continúe o reaparezca el dumping si se derogan las medidas a fin de determinar si las medidas aplicadas en ese momento deben mantenerse o derogarse, se consideró que, en este caso, no era necesario examinar si estaba justificado aplicar un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
3.5.2. Precio de exportación
(57)
El grupo Interpipe exportó el producto afectado directamente a través de su empresa comercial vinculada suiza a clientes independientes de la Unión. Por tanto, los precios de exportación se establecieron con arreglo al considerando 38.
3.5.3. Comparación
(58)
El valor normal y el precio de exportación del grupo Interpipe se compararon con arreglo al considerando 39. Sobre esta base, se realizaron ajustes en los costes de transporte, seguros, manipulación, carga y costes accesorios, así como en los costes de créditos y comisiones, siempre que fueran pertinentes y estuvieran justificados.
3.5.4. Margen de dumping
(59)
El margen de dumping se calculó de conformidad con el considerando 40.
(60)
Tal como se hizo en la última investigación y en consonancia con la práctica habitual de las instituciones, se calculó un único margen de dumping para todo el grupo. En el método utilizado para ello, se calculó el importe del dumping para cada productor exportador por separado antes de determinar un tipo medio ponderado de dumping para el conjunto del grupo. Cabe señalar que esta metodología es distinta de la aplicada en la última investigación, en la que el dumping se calculó agregando todos los datos de producción, rentabilidad y ventas en la Unión de las entidades productoras. El cambio de circunstancias que justifica este cambio de metodología se debe a un cambio en la estructura corporativa del grupo que permite identificar al productor en el seno del grupo en lo que respecta a las ventas y la producción.
(61)
La comparación mostró un dumping de más del 10 % en lo relativo al grupo de productores exportadores que cooperó y que exportó a la Unión durante el PIR.
4. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN DEL DUMPING
4.1. Observaciones preliminares
(62)
De las consideraciones expuestas se desprende que siguió habiendo dumping durante el PIR. Por tanto, a continuación se analiza si es probable que continúe el dumping en caso de que las medidas dejen de tener efecto.
4.1.1. Croacia
(63)
Como se indica en el considerando 46, se constató la existencia de un margen de dumping significativo durante el PIR. Sin embargo, el propietario del productor exportador decidió posteriormente vender la empresa y, como resultado, el productor exportador dejó de aceptar nuevos pedidos en otoño de 2011 y dejó de fabricar tubos sin soldadura a finales de 2011. Por consiguiente, desde 2012 no se producen tubos sin soldadura en Croacia y después del PIR se han exportado cantidades muy reducidas.
(64)
La investigación mostró que la empresa que fabrica bajo pedido no tiene unas existencias significativas. Dado que la variedad de tuberías es amplia y los costes son elevados, no es posible obtener beneficios económicos si se tienen muchas existencias.
(65)
Habida cuenta de lo anterior y teniendo en cuenta que aún está en marcha el proceso de venta de la empresa, es muy poco probable que el dumping de tubos sin soldadura originarios de Croacia continúe en el corto y medio plazo.
4.1.2. Rusia
4.1.2.1. Observaciones preliminares
(66)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó también la probabilidad de continuación del dumping.
(67)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria rusa, y el atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados.
4.1.2.2. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia
(68)
Tras la imposición de medidas definitivas en junio de 2006, y su revisión en agosto de 2008 en virtud del Reglamento (CE) no 812/2008 del Consejo (18), las importaciones declaradas como procedentes de Rusia disminuyeron de forma constante y se mantuvieron a un nivel reducido hasta el final del PIR.
(69)
En el mismo período, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia siguieron siendo relativamente bajos.
4.1.2.3. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de Rusia
(70)
En cuanto a la capacidad de producción total rusa de tubos sin soldadura, a falta de datos verificados, distintas fuentes de información públicamente disponibles apuntan a que la capacidad de producción supera en mucho a la demanda del mercado interior.
(71)
Aunque la cuota de mercado de Rusia en la Unión no es significativamente superior al 1 %, la capacidad instalada rusa es de aproximadamente 4 millones de toneladas anuales. Se calcula que la industria rusa solo utiliza en torno al 70 % de su capacidad de producción. Deduciendo el consumo interno conocido y los volúmenes de exportación a otros mercados, según las estadísticas de exportación rusas, la capacidad excedentaria es superior a un millón de toneladas anuales, lo que supone casi el 65 % del consumo de la Unión. Pese a este exceso de capacidad actual y a partir de la información facilitada por el demandante, que no ha sido desmentida por las partes interesadas, parece que la capacidad rusa puede aumentar en los próximos años. Un productor exportador ruso alegó que producía a índice de utilización de la capacidad superior y no tenía intención de ampliar su capacidad de producción en un futuro próximo. Este productor exportador también alegó que, según una prestigiosa publicación del sector, los índices de utilización de la capacidad de la industria rusa de tubos sin soldadura fueron «elevados» y la cantidad de producción del producto afectado en Rusia estaba en consonancia con el consumo interno. Sin embargo, estos datos facilitados por la empresa no estaban disponibles en el expediente, ya que la empresa decidió no cooperar, ni pudieron verificarse. Además, dicha publicación no cuantificaba el término «elevado», por lo que no pudo extraerse ninguna conclusión al respecto. Por tanto, las observaciones sobre los niveles de consumo y de producción del producto afectado en Rusia no desmintieron la existencia de una capacidad significativa de producción excedentaria en Rusia. Cabe señalar que la estimación de la capacidad instalada de cerca de 4 millones de toneladas anuales no ha sido desmentida tras la comunicación de las conclusiones de la investigación a todas las partes interesadas.
4.1.2.4. Atractivo del mercado de la Unión y de los mercados de otros terceros países
(72)
Como ya se ha indicado, en el mercado interior ruso existe un exceso de capacidad de producción significativo, lo que sugiere que existe una fuerte necesidad natural de encontrar mercados alternativos para absorber dicho exceso de capacidad.
(73)
El mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo y sigue creciendo. Sobre la base de la información recogida durante la investigación, no cabe duda de que las empresas rusas han mostrado gran interés en aumentar su presencia en uno de los mayores mercados del mundo y en mantener una cuota de mercado significativa en el mercado de la Unión. Un productor exportador ruso alegó que las conclusiones relativas a la existencia de dumping y a la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio debían basarse en la información presentada solicitada en el anuncio de inicio y no en los mejores datos disponibles. Sin embargo, cuando este productor exportador ruso decidió no seguir cooperando, señaló que, debido a procesos de reestructuración interna, la cumplimentación del cuestionario, que debía incluir la información presentada después del inicio, no podía utilizarse en este caso para determinar si existía una probabilidad de continuación o reaparición del dumping o si las circunstancias habían cambiado hasta el punto de justificar la reconsideración del nivel de las medidas. Por tanto, se consideró que no podía utilizarse esta información.
4.1.2.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(74)
En vista de las conclusiones expuestas, puede afirmarse que las importaciones rusas siguen siendo objeto de dumping y que es muy probable la continuación del dumping. Dada la actual y potencial capacidad excedentaria rusa y el hecho de que el mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo y tiene precios atractivos, cabe concluir que, si se levantaran las medidas antidumping, los exportadores rusos probablemente seguirían aumentando sus exportaciones a la Unión a precios de dumping.
4.1.3. Ucrania
4.1.3.1. Observaciones preliminares
(75)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR (considerandos 54 a 61), se examinó también la probabilidad de continuación del dumping.
(76)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria ucraniana, y el atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados.
4.1.3.2. Volumen y precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania
(77)
Tras la imposición de medidas definitivas en junio de 2006, las importaciones procedentes de Ucrania disminuyeron considerablemente y han permanecido a un nivel bastante reducido, con una cuota del mercado de la Unión inferior al 2 %. En el mismo período, los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Ucrania siguieron siendo relativamente bajos. Además, se constató que el nivel de los precios medios de las ventas a otros mercados de exportación distintos de la Unión en los que no se aplican derechos antidumping eran similares o incluso inferiores a los precios de venta a la Unión.
4.1.3.3. Capacidad de producción y capacidad excedentaria de Ucrania
(78)
Sobre la base de la información públicamente disponible, existen tres principales productores ucranianos de tubos sin soldadura, y su capacidad de producción estimada total está en torno a 1,5 millones de toneladas anuales, es decir, casi la misma cifra que el consumo total de la Unión.
(79)
Aunque la cuota de mercado de Ucrania en la Unión se sitúa justo por debajo del 2 %, se calcula que la capacidad excedentaria ucraniana es del 50 %, es decir, de 750 000 toneladas anuales, lo que supone casi la mitad del consumo de la Unión.
4.1.3.4. Atractivo del mercado de la Unión y otros terceros mercados
(80)
La investigación confirmó que los tres principales productores ucranianos de tubos sin soldadura exportan el producto afectado a la Unión. La investigación determinó, además, que la parte que cooperó exporta a la Unión a precios objeto de dumping. Asimismo, la información públicamente disponible indica que los demás principales productores ucranianos exportan tubos sin soldadura a la Unión a precios inferiores a los aplicados por la empresa que cooperó.
4.1.3.5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping
(81)
Dado que las importaciones procedentes de Ucrania siguen siendo objeto de dumping y que las ventas de exportación a mercados de exportación distintos de la Unión Europea se realizaron a precios similares o incluso inferiores a los precios de la Unión, y teniendo en cuenta la gran capacidad disponible en Ucrania y que el mercado de la Unión es uno de los mayores del mundo, cabe concluir que los exportadores ucranianos probablemente aumentarían sus exportaciones a la Unión a precios objeto de dumping si dejaran de aplicarse medidas antidumping.
4.2. Conclusión
(82)
Habida cuenta de las consideraciones expuestas, se concluye que existe un riesgo significativo y real de continuación del dumping respecto de los tubos sin soldadura originarios de Ucrania y Rusia si las actuales medidas dejaran de tener efecto. En cambio, las circunstancias particulares constatadas con respecto a Croacia permiten concluir que no existe riesgo de continuación del dumping si expiraran las medidas antidumping vigentes respecto de las importaciones de determinados tubos sin soldadura originarios de Croacia.
5. PRODUCCIÓN DE LA UNIÓN E INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(83)
En la Unión existen unos 19 productores o grupos de productores que fabrican tubos sin soldadura y que constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(84)
Como se indica en el considerando 14, se seleccionó una muestra compuesta por cuatro productores o grupos de productores de entre los diecinueve productores de la Unión que presentaron la información solicitada:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, República Checa,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Rumanía,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Alemania,
-
Huta Batory, Polonia,
-
Ovako Steel AB, Suecia,
-
Productos Tubulares SA, España,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Alemania,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polonia,
-
Silcotub, Rumanía,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, España,
-
TMK Artrom, Rumanía,
-
Valcovny Trub Chomutov, República Checa,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francia,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, República Checa,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Alemania,
-
V & M, Francia,
-
Voest Alpine Tubulars, Austria,
-
Zeleziarne Podbrezova, Eslovaquia.
(85)
Cabe señalar que los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra representaban el 30 % de la producción total de la Unión durante el PIR y el 35 % de las ventas totales en el mercado de la Unión, y que estos 19 productores de la Unión representaban el 100 % de la producción total de la Unión durante el PIR, lo que se considera representativo de toda la producción de la Unión.
6. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
6.1. Consumo en el mercado de la Unión
(86)
El consumo de la Unión se determinó a partir de los datos sobre el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más los datos de Eurostat sobre el conjunto de importaciones de la UE.
(87)
Sobre la base de estos datos, se constató que el consumo de la Unión disminuyó un 34 %, de 2 597 110 toneladas a 1 724 743 toneladas, entre 2008 y el PIR. En 2008 el consumo fue muy elevado, lo que puede explicarse porque los elevados precios del petróleo y del gas en 2008 fomentaron las inversiones en estos sectores y, por tanto, aumentó la demanda. Toda la disminución se produjo en el año 2009, en que el consumo se redujo casi un 50 %. Después de 2009, el consumo comenzó a crecer de nuevo, y esa tendencia continuó hasta el PIR.
2008
2009
2010
PIR
Consumo de la Unión (en toneladas)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Índice
100
52
62
66
6.2. Importaciones procedentes de los países afectados
6.2.1. Acumulación
(88)
En las investigaciones anteriores, las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Croacia, Rusia y Ucrania se evaluaron acumulativamente con arreglo al artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Se examinó si la evaluación acumulativa resultaba también adecuada en la presente investigación.
(89)
A este respecto, se concluyó que el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país era superior al mínimo. En cuanto a las cantidades, se realizó un análisis prospectivo de los volúmenes de exportación probables de cada país en caso de que se derogaran las medidas. Dicho análisis puso de manifiesto que, si se derogaran las medidas, las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania, a diferencia de las de Croacia, probablemente aumentarían a niveles considerablemente superiores a los alcanzados durante el PIR y, con seguridad, dejarían de ser insignificantes. En cuanto a Croacia, se constató que las importaciones en la Unión habían sido insignificantes en el período considerado y que incluso la producción había cesado fabricar después del PIR. Así pues, no es muy probable que a corto plazo esta situación cambie.
(90)
Dado que el volumen de importaciones objeto de dumping procedentes de Croacia fue insignificante durante el PIR y que no es probable que aumente por las razones explicadas en el considerando 88, se consideró que, en relación con las importaciones procedentes de Croacia, no se cumplían los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(91)
Respecto a las importaciones procedentes de los tres países afectados, la investigación concluyó que los tubos sin soldadura importados de dichos países eran similares en sus características físicas y técnicas básicas. Además, los diversos tipos de tubos sin soldadura importados eran intercambiables con los tipos producidos en la Unión y se comercializaron en la Unión durante el mismo período. Habida cuenta de anterior, se consideró que los tubos sin soldadura importados originarios de los países afectados competían con los producidos en la Unión.
(92)
Por tanto, basándose en cuanto antecede, se consideró que los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base se cumplían con respecto a Rusia y Ucrania. Por tanto, las importaciones procedentes de estos dos países se examinaron acumulativamente. Dado que los criterios fijados en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base y, en particular, las condiciones de competencia entre los productos importados, no se cumplían con respecto a Croacia, las importaciones procedentes de dicho país se analizaron individualmente.
6.3. Importaciones procedentes de Rusia y Ucrania
6.3.1. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones
(93)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Ucrania disminuyó un 47 % durante el período considerado. Más exactamente, en 2009 se produjo una importante caída del 44 % y desde entonces las importaciones han disminuido ligeramente de 40 611 a 38 108 toneladas, lo cual debe considerarse en el contexto de un consumo decreciente.
(94)
La cuota de mercado de las importaciones rusas y ucranianas se redujo del 2,7 % al 2,2 % durante el período considerado.
(95)
Los precios medios ponderados de las importaciones de tubos sin soldadura disminuyeron un 15 % en 2009 y posteriormente volvieron a aumentar hasta alcanzar en el PIR el mismo nivel que en 2008. Esta disminución y el posterior aumento corresponden aproximadamente a la evolución del coste de las materias primas.
2008
2009
2010
PIR
Importaciones (toneladas)
72 328
40 611
39 505
38 108
Índice
100
56
55
53
Cuota de mercado %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Índice
100
111
93
88
Precio de importación
741,03
627,66
649,96
734,22
Índice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotización de los precios
(96)
Dada la falta de cooperación de los productores exportadores rusos, la subcotización de los precios respecto a las importaciones procedentes de Rusia tuvo que determinarse en función de las estadísticas de importación por código NC, utilizando información recogida con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base. La subcotización de los precios de las importaciones procedentes de Ucrania se determinó utilizando los precios de exportación del productor exportador ucraniano que cooperó, sin derechos antidumping. Los precios de venta de la industria de la Unión considerados fueron los cobrados a clientes independientes, ajustados en caso necesario a precio de fábrica. Durante el PIR, el margen de subcotización de las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Rusia y Ucrania, sin incluir el derecho antidumping, osciló entre el 20,4 % y el 55,4 %.
6.4. Importaciones procedentes de Croacia
6.4.1. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de Croacia
(97)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones del producto afectado originario de Croacia aumentó un 133 % durante el período considerado. Las importaciones fueron muy reducidas en 2008 y, a continuación, aumentaron hasta 2010 y volvieron a disminuir ligeramente en el PIR. En general, el nivel de las importaciones procedentes de Croacia ha seguido siendo muy reducido durante todo el período considerado.
(98)
La cuota de mercado de las importaciones croatas aumentó de 0,1 % al 0,3 % durante el período considerado.
(99)
Los precios de importación disminuyeron constantemente en un 23 % durante el período considerado.
2008
2009
2010
PIR
Importaciones
Índice
100
153
251
233
Cuota de mercado %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Precio de importación
Índice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotización de los precios
(100)
Se determinó la subcotización de los precios utilizando los precios de exportación del productor croata que cooperó, sin incluir el derecho antidumping, y se constató que era del 29,3 %. Dado que no hay ningún otro productor exportador croata, esta conclusión también es válida para el país en su conjunto.
6.5. Otros países afectados por medidas antidumping
(101)
Según datos de Eurostat, el volumen de las importaciones de tubos sin soldadura originarios de la República Popular de China, tal como se definen en el artículo 1, apartado 1, del Reglamento (CE) no 926/2009 del Consejo (19), disminuyó un 80 % durante el período considerado.
(102)
La cuota de mercado de las importaciones chinas disminuyó de un 20,5 % en 2008 a un 3,1 % durante el PIR.
7. SITUACIÓN ECONÓMICA DE LA INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(103)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
7.1. Observaciones preliminares
(104)
Dado que se recurrió a un muestreo con respecto a la industria de la Unión, el perjuicio se evaluó a partir de la información recabada en el conjunto de la industria de la Unión, tal como se define en el considerando 57, y de la información recogida entre los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(105)
Según la práctica establecida, cuando se efectúa un muestreo, algunos indicadores del perjuicio (producción, capacidad, productividad, ventas, cuota de mercado, crecimiento y empleo) se analizan respecto a la industria de la Unión en su conjunto, pero los indicadores relacionados con el funcionamiento de cada empresa, como los precios, los costes de producción, la rentabilidad, los salarios, las inversiones, el rendimiento del capital invertido, el flujo de caja y la capacidad de financiación, se examinan a partir de la información facilitada por los productores de la Unión incluidos en la muestra.
7.2. Datos relativos a la industria de la Unión
a) Producción
(106)
La producción de la industria de la Unión disminuyó un 16 % entre 2008 y el PIR, es decir, de 3 479 266 toneladas a 2 917 325 toneladas. En 2009 el volumen de producción disminuyó notablemente, un 43 %, debido a la ralentización económica mundial. En consonancia con la mejora de la demanda, se recuperó en 2010 y en el PIR y aumentó un 27 % entre 2009 y el PIR, pero ya no alcanzó el nivel de 2008. El volumen de producción mostró una evolución similar a la del consumo, pero disminuyó menos que el consumo del mercado de la Unión a consecuencia de la demanda de mercados no pertenecientes a la UE.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Volumen de producción (toneladas)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Índice
100
57
77
84
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(107)
La capacidad de producción se mantuvo estable durante el período considerado. Como la producción se redujo un 16 %, la utilización de la capacidad resultante disminuyó, pasando del 80 % en 2008 al 67 % en el PIR. Sin embargo, la mayor reducción, del 80 % al 45 %, se produjo en 2009 debido al descenso del volumen de producción. La utilización de la capacidad aumentó de forma constante en 2010 y en el PIR.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Capacidad
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Índice
100
101
100
101
Utilización de la capacidad
80 %
45 %
62 %
67 %
Índice
100
56
77
83
c) Existencias
(108)
En cuanto a las existencias, la mayoría de la producción se realiza por encargo. Por tanto, dado que el nivel de existencias de los productores incluidos en la muestra disminuyó significativamente en 2009 pero aumentó con ligeras fluctuaciones en 2010 hasta el PIR, casi al nivel de 2008, se considera que, en este caso, las existencias no son un indicador pertinente del perjuicio.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
106 078
82 788
107 490
104 184
Índice
100
78
101
98
d) Volumen de ventas
(109)
Las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión se redujeron un 21 % entre 2008 y el PIR. Tras disminuir el 42 % en 2009, el volumen de ventas aumentó de nuevo un 21 % hasta el PIR. Esta evolución está en consonancia con la evolución del consumo del mercado de la Unión, que se redujo un 48 % en 2009 debido al deterioro económico y ha empezado a recuperarse posteriormente.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Ventas de la Unión a partes no vinculadas (toneladas)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Índice
100
58
73
79
e) Cuota de mercado
(110)
La industria de la Unión consiguió incrementar su cuota de mercado de forma gradual entre 2008 y el PIR. Este aumento se debe principalmente a las medidas antidumping en vigor aplicadas desde 2009 a las importaciones procedentes de la República Popular China. La cuota de mercado que figura a continuación es la cuota de ventas total de la industria de la Unión, tanto a clientes vinculados como no vinculados, en la Unión, como porcentaje del consumo de la Unión.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Cuota de mercado
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Índice
100
112
120
121
f) Crecimiento
(111)
Entre 2008 y el PIR, cuando el consumo de la Unión se redujo un 34 %, el volumen de ventas de la industria de la Unión se redujo solo un 21 %. Por tanto, la industria de la Unión aumentó su cuota de mercado, mientras que las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania perdieron un 0,6 % durante el mismo período.
g) Empleo
(112)
El nivel de empleo en la industria de la Unión disminuyó un 8 % entre 2008 y el PIR. La disminución se inició en 2009 y continuó en 2010, pero en el PIR volvió a aumentar un 11 % respecto a 2010. Esto demuestra que la industria de la Unión se adaptó a la nueva situación del mercado.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Empleo
14 456
13 131
12 073
13 368
Índice
100
91
84
92
h) Productividad
(113)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en producción por trabajador equivalente a tiempo completo (ETC) anual, experimentó variaciones durante el período considerado.
Industria de la Unión
2008
2009
2010
PIR
Productividad (toneladas por empleado)
240,7
150,8
221,6
218,2
Índice
100
63
92
91
i) Magnitud del margen de dumping
(114)
El impacto en la industria de la Unión de la magnitud de los márgenes reales de dumping no puede considerarse insignificante, dado el volumen total de las importaciones procedentes de los países afectados.
7.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra
a) Precios de venta y factores que influyen en los precios del mercado interior
(115)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión disminuyeron un 13 % entre 2008 y el PIR. Los precios aumentaron ligeramente en 2009, antes de disminuir un 17 % en 2010. Durante el PIR los precios aumentaron ligeramente respecto a 2010. Esta evolución de los precios se debe a que 2008 fue un año de gran demanda y elevados precios de las materias primas, que provocaron unos precios de venta superiores. Los efectos aún se notaron a principios de 2009. A partir del segundo semestre de 2009, la demanda disminuyó notablemente y los precios disminuyeron siguiendo la tendencia a la baja de los precios de las materias primas. En el PIR pareció detenerse el descenso de precios.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Precio medio unitario de venta en la UE (EUR/tonelada)
1 286
1 300
1 086
1 115
Índice
100
101
84
87
b) Salarios
(116)
Entre 2008 y el PIR, el salario medio por ETC disminuyó un 12 % durante el período considerado. No obstante, no debe extraerse ninguna conclusión significativa.
c) Inversiones y capacidad de reunir capital
(117)
Las inversiones en tubos sin soldadura aumentaron un 24 % durante el período considerado. Las inversiones fueron significativas y ascendieron a más de 100 millones EUR en el PIR. Para seguir siendo competitivo, el sector de tubos sin soldadura exige grandes inversiones de capital en las líneas de producción. La investigación mostró que las inversiones se efectuaron para mantener la capacidad de producción en su nivel actual, y no para aumentar el volumen de producción. También se constató que los productores incluidos en la muestra no tuvieron problemas para obtener financiación durante el período considerado.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Inversiones (miles EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Índice
100
110
122
124
d) Rentabilidad en el mercado de la Unión
(118)
Aunque la rentabilidad disminuyó un 66 % durante el período considerado, los productores incluidos en la muestra obtuvieron beneficios durante ese período. Los beneficios obtenidos entre 2008 y el PIR superaron el objetivo de beneficio del 3 % establecido en la última investigación. 2008 fue un año muy bueno, de grandes beneficios. En 2009 y también en 2010, la rentabilidad se redujo un 50 % respecto al año anterior, pero en el PIR volvió a aumentar un 35 % respecto a 2010 y fue del 6,6 %. La industria de la Unión consiguió adaptarse a la disminución de la demanda de la UE con ayuda del ritmo sostenido de la demanda mundial de los productores incluidos en la muestra, que les permitió diluir los costes fijos. La disminución de la rentabilidad después de 2008 se explica por la recesión económica, que redujo significativamente la demanda, los precios y el volumen de producción, con el consiguiente impacto negativo sobre el coste de producción.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Rentabilidad en el mercado de la Unión (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Índice
100
49
25
34
e) Rendimiento de las inversiones
(119)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio total generado por la actividad de los tubos sin soldadura en porcentaje del valor contable neto de los activos directa o indirectamente relacionados con la producción de tubos sin soldadura, siguió, en líneas generales, la citada tendencia de la rentabilidad durante todo el período considerado y siguió siendo positiva durante dicho período. El rendimiento de las inversiones se redujo un 80 % durante el período considerado, pero en el PIR volvió a aumentar un 50 % respecto a 2010.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Rendimiento de las inversiones (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Índice
100
23
13
20
f) Flujo de caja
(120)
La situación del flujo de caja se deterioró notablemente entre 2008 y el PIR, ya que disminuyó un 93 %. La tendencia del flujo de caja no evolucionó paralelamente a la de la rentabilidad, lo que puede explicarse por los costes de amortización, que suelen ser elevados en este sector, ya que exige grandes inversiones de capital.
Productores incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PIR
Flujo de caja (miles EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Índice
100
74
10
7
g) Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(121)
Aunque los indicadores antes examinados muestran que la industria de la Unión se vio afectada por la recesión económica, ya que descendieron el volumen de ventas, el volumen de producción, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja, también indican que la industria de la Unión adaptó su equipo de producción para competir mejor en el nuevo entorno económico y aprovechar oportunidades en el mercado de la UE y en los mercados exteriores, especialmente en segmentos en los que pueden obtenerse márgenes elevados. La mejora de la situación económica y financiera de la industria de la Unión, tras la imposición de medidas antidumping en 2006 contra las importaciones procedentes de los países afectados y en 2009 contra las importaciones procedentes de la República Popular China, muestra que las medidas son efectivas y que la industria de la Unión ya se ha recuperado de los efectos de anteriores prácticas de dumping, aunque no haya vuelto a conseguir el nivel de rentabilidad de 2008.
7.4. Conclusión
(122)
Aunque el consumo disminuyó un 34 %, la industria de la Unión consiguió aumentar su cuota de mercado, y el volumen de producción y de ventas disminuyeron menos que el consumo. En cuanto a la rentabilidad, la industria de la Unión fue rentable durante el período considerado. Habida cuenta de lo anterior, cabe concluir que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el período considerado.
8. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(123)
Como se ha explicado en los considerandos 69, 70, 77 y 78, los productores exportadores de Rusia y Ucrania tienen potencial para aumentar sustancialmente su volumen de exportación a la Unión recurriendo a la capacidad excedentaria disponible de aproximadamente 1 750 000 toneladas, que equivalen a todo el consumo de la Unión. La capacidad total de los productores exportadores de Rusia y Ucrania asciende a 5 500 000 toneladas. Por tanto, si se derogaran las medidas, probablemente se introducirían en el mercado de la Unión grandes cantidades de tubos sin soldadura rusos y ucranianos a fin de recuperar, e incluso aumentar, la cuota de mercado que han perdido debido a las medidas antidumping vigentes.
(124)
Como se ha señalado en el considerando 95, se concluyó que los precios de las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania eran bajos y subcotizaban los precios de la UE. Es muy probable que se mantengan estos precios tan bajos. De hecho, en el caso de Ucrania, como se indica en el considerando 80, los precios incluso podrían bajar aún más. Esta política de precios, unida a la capacidad de los exportadores de dichos países para suministrar cantidades significativas del producto afectado al mercado de la Unión, haría bajar con toda probabilidad los precios en el mercado de la Unión, con el previsible impacto negativo sobre la situación económica de la industria de la Unión. Como se ha mostrado anteriormente, el rendimiento financiero de la industria de la Unión está estrechamente relacionado con el nivel de precios del mercado de la Unión. Por tanto, si la industria de la Unión tuviera que hacer frente a mayores volúmenes de importaciones procedentes de Rusia y Ucrania a precios objeto de dumping, su situación financiera probablemente se deterioraría, como reveló la última investigación. Sobre esta base, se concluye que una derogación de las medidas impuestas a las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania muy probablemente haría reaparecer el perjuicio para la industria de la Unión.
(125)
Es importante recordar que las medidas antidumping se impusieron en 2006 para contrarrestar el dumping perjudicial provocado por las importaciones procedentes, entre otros países, de Croacia, Rusia y Ucrania. Sin embargo, la industria de la Unión no se benefició plenamente de esas medidas, ya que la cuota de mercado de dichos países fue sustituida por importaciones chinas a bajo precio. Esto contribuyó a limitar la recuperación de la industria de la Unión hasta que se impusieron medidas contra China en 2009. Por tanto, cabe concluir que no puede considerarse que la industria de la Unión se ha recuperado totalmente del dumping anterior y que sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial causado posiblemente por la presencia de cantidades sustanciales de importaciones objeto de dumping en el mercado de la Unión.
(126)
En cuanto a Croacia, como se indica en el considerando 60, su única fábrica está en venta, y la producción se ha detenido completamente y no es probable que se reanude en breve. Además, dado que los volúmenes exportados a la Unión son reducidos, aunque la producción se reanudase en breve, sería muy poco probable que el volumen exportado a la Unión pudiera alcanzar los volúmenes exportados en el pasado.
(127)
Por tanto, dado que las exportaciones fueron insignificantes en el período considerado y la producción se ha detenido totalmente después del PIR, se concluye que con toda probabilidad la derogación de las medidas impuestas a las importaciones procedentes de Croacia no redundaría en una reaparición del perjuicio para la industria de la Unión.
9. INTERÉS DE LA UNIÓN
9.1. Introducción
(128)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor contra Rusia y Ucrania sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una apreciación de los diferentes intereses en juego. Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de las actuales medidas antidumping para las partes afectadas.
(129)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de las conclusiones acerca de la probabilidad de reaparición del dumping, existían razones de peso para pensar que, en este caso particular, el mantenimiento de las medidas contra las importaciones originarias de Rusia y Ucrania podía afectar negativamente a los intereses de la Unión.
9.2. Interés de la industria de la Unión
(130)
La industria de la Unión ha demostrado ser estructuralmente viable. Esto se vio confirmado por la evolución positiva de su situación económica observada durante el período considerado. En especial, el hecho de que la industria de la Unión aumentó su cuota de mercado durante el período considerado es un importante indicador de que la industria de la Unión se ha adaptado a la evolución de las condiciones del mercado. Además, la industria de la Unión siguió siendo rentable en el período considerado.
(131)
Cabe razonablemente esperar que la industria de la Unión seguirá beneficiándose del mantenimiento de las medidas. La imposición de medidas permitirá que la industria de la Unión aumente su volumen de ventas y nivel de beneficios para seguir invirtiendo en instalaciones de producción. Si no se mantuvieran las medidas impuestas a las importaciones originarias de Rusia y Ucrania, probablemente la industria de la Unión volvería a verse perjudicada por un aumento de las importaciones a precios objeto de dumping procedentes de dichos países y su situación financiera se deterioraría.
9.3. Interés de los importadores
(132)
Cabe recordar que en la investigación anterior se comprobó que la imposición de medidas no tendría un impacto significativo sobre los importadores. Como se ha señalado en el considerando 18, tres importadores respondieron al cuestionario y cooperaron plenamente en la presente investigación. Señalaron que las medidas hacían aumentar los precios. Sin embargo, dado que la investigación ha demostrado que los importadores que cooperaron adquieren tubos sin soldadura a proveedores de numerosos países distintos y que los precios se situaban en niveles competitivos, el posible impacto de una continuación de las medidas sobre las importaciones procedentes de Rusia y en Ucrania será limitado.
(133)
De lo anterior se concluye que las actuales medidas en vigor no han tenido efectos negativos importantes sobre la situación financiera de los importadores y que la continuación de las medidas no les afectaría indebidamente.
9.4. Interés de los usuarios
(134)
La información disponible sugiere que el porcentaje que representan los tubos sin soldadura en los costes de producción de los usuarios es relativamente bajo. Los tubos sin soldadura forman generalmente parte de proyectos mayores (calderas, oleoductos y gasoductos, construcción, etc.), de los que constituyen solo una pequeña parte. Por tanto, el posible impacto de una continuación de las medidas puede ser poco significativo.
(135)
La Comisión envió cuestionarios a todos los usuarios conocidos. Como se indica en el considerando 18, solo un usuario cooperó en la presente investigación. Señaló que no le perjudicaban las medidas, ya que disponía de otras fuentes de suministro y los tubos sin soldadura no representaban un porcentaje importante de su coste de producción. En este contexto, se concluyó que, dado que el coste de los tubos sin soldadura afecta poco a las industrias usuarias y que existen fuentes de suministro alternativas, las medidas vigentes no tienen un efecto significativo sobre la industria usuaria.
9.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(136)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
10. MEDIDAS ANTIDUMPING
(137)
Se informó a todas las partes de los hechos y las consideraciones esenciales en función de los cuales se pretende recomendar que se mantengan las medidas vigentes sobre las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Ucrania y se den por concluidas respecto a las importaciones originarias de Croacia. También se les concedió un plazo para presentar observaciones tras dicha comunicación.
(138)
Un exportador ruso solicitó y obtuvo una audiencia con el Consejero Auditor. Dicho exportador ruso sostuvo que la Comisión había concluido incorrectamente que no había cooperado en la investigación. Ese exportador se había dado a conocer como parte interesada y había enviado a la Comisión dos observaciones, principalmente relacionadas con el perjuicio, que fueron tenidas debidamente en cuenta por la Comisión. Sin embargo, dicho exportador no respondió al cuestionario antidumping ni facilitó información sobre su precio de exportación. Por tanto, en lo que respecta a Rusia, la Comisión no tuvo más opción que calcular el valor normal a partir de los mejores datos disponibles. El uso de esta metodología no fue cuestionado por dicho exportador. En estas circunstancias, no puede considerarse que el exportador haya cooperado plenamente en la investigación.
(139)
Dicho exportador también alegó que la comunicación era vaga y contradictoria, y no estaba suficientemente motivada. Sin embargo, no justificó dicho argumento.
(140)
Otro exportador ruso alegó que las importaciones procedentes de Rusia no debían acumularse a las de Ucrania. Sin embargo, en la última investigación se evaluaron de forma acumulativa las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania (junto a las procedentes de Croacia). Dado que aún se cumplen las condiciones del artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base respecto a las importaciones procedentes de Rusia y Ucrania, los efectos de dichas importaciones se evaluaron de forma acumulativa, como se expone en los considerandos 88 a 92. No se presentaron argumentos que justifiquen un cambio de metodología a este respecto.
(141)
Diversas partes interesadas alegaron que la situación de la industria de la Unión no justifica el mantenimiento de las medidas, ya que es poco probable que reaparezca el perjuicio. Sin embargo, no se han expuesto nuevos argumentos que conduzcan a una conclusión respecto a la reaparición del perjuicio distinta de la establecida en los considerandos 123 a 127.
(142)
Diversas partes interesadas también alegaron que la prolongada duración de las medidas no está justificada, y pidieron su expiración. Cabe recordar al respecto que la presente reconsideración por expiración es la primera en relación con la actual definición del producto. Las medidas relativas a esta definición de producto solo están en vigor desde 2006, lo que no puede considerarse una duración injustificablemente prolongada. Entre 1997 y 2004 se aplicaron medidas respecto a las importaciones procedentes de Rusia, y entre 2000 y 2004 respecto a las procedentes de Croacia y Ucrania, pero con un alcance mucho más reducido. En todo caso, dado que la presente investigación ha demostrado que se cumplen las condiciones fijadas en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base para que continúen las medidas, es irrelevante que las medidas hayan estado en vigor varios años.
(143)
Por último, se alegó que las importaciones procedentes de Rusia se tratan de forma diferente a las procedentes de Belarús y Croacia, lo que podría considerarse discriminatorio. Esta alegación no refleja la realidad, ya que la situación de dichos países es totalmente diferente. La denuncia relativa a las importaciones procedentes de Belarús fue retirada, por lo que se dio por concluido el procedimiento con arreglo al artículo 9, apartado 1, del Reglamento de base (20). Tras la comunicación de la información, nada indica que dicha conclusión no conviene a los intereses de la Unión. Como se indica en los considerandos 63 a 65, en Croacia ha cesado la producción.
(144)
Por lo tanto, puede concluirse que las observaciones recibidas no son de tal naturaleza como para modificar las conclusiones anteriores.
(145)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de tubos sin soldadura originarios de Rusia y Ucrania. Por el contrario, debe permitirse que las medidas aplicables a las importaciones procedentes de Croacia dejen de tener efecto.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior que no sea superior a 406,4 mm, con un valor de carbono equivalente (CEV) igual o inferior a 0,86 según la fórmula y el análisis químico del International Institute of Welding (IIW) (21), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93 (22) (códigos TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 y 7304599320) y originarios de Rusia y Ucrania.
2. El tipo de derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y producido por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
%
Código TARIC adicional
Rusia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant y Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant y OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Todas las demás empresas
35,8
A999
Ucrania
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube y OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Todas las demás empresas
25,7
A999
3. Salvo especificación en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
4. Se da por concluido el procedimiento de reconsideración relativo a las importaciones de tubos sin soldadura, de hierro o acero, de sección circular, de un diámetro exterior no superior a 406,4 mm y con un valor de carbono equivalente (CEV) no superior a 0,86, de acuerdo con la fórmula y los análisis químicos del International Institute of Welding (IIW), originarios de Croacia y clasificados en la actualidad en los códigos NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 y ex 7304 59 93.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 26 de junio de 2012.