РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 2/2012 НА СЪВЕТА
от 4 януари 2012 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 1890/2005 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събра временните мита, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от Китайската народна република, Индонезия, Тайван, Тайланд и Виетнам. В същото време процедурата във връзка с вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Малайзия и Филипините бе прекратена.
(2)
На 25 август 2009 г., вследствие на преразглеждане, открито съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Съветът, с Регламент (ЕО) № 768/2009 (3), измени посочените по-горе мерки по отношение на един производител износител от Виетнам.
(3)
Регламентът, който доведе до налагането на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход, inter alia, от Китайската народна република (КНР) и Тайван, ще бъде наричан по-долу „първоначалният регламент“. Разследването, което доведе до мерките, наложени с първоначалния регламент на засегнатите държави, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 август 2010 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute (EIFI, Европейски съвет по промишлените крепежни елементи) („заявителят“) от името на петима производители от Съюза: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. и Ugivis S.A., които представляват основна част, в този случай повече от 25 % от общото производство на крепежни елементи от неръждаема стомана в Съюза.
(5)
Искането бе ограничено до антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса с произход от КНР и Тайван („засегнатите държави“). Следователно антидъмпинговите мерки, наложени с първоначалния регламент върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, с произход от Виетнам, Индонезия и Тайланд, не са предмет на настоящото преразглеждане.
(6)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките, наложени върху вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от засегнатите държави, вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(7)
Като установи, след обсъждане с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 19 ноември 2010 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5), че открива преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент („известието за откриване“).
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(8)
Разследването на продължаването на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или РПП). Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на засегнатите държави.
(10)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, посочен в известието за откриване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители износители от засегнатите държави, несвързани вносители в Съюза и производители от Съюза, участващи в разследването, в известието за откриване беше предвидена представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(12)
За да може Комисията да реши дали е необходима представителна извадка и ако това е така - да подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от публикуването на известието за откриване и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за откриване. С оглед на получените отговори бе решено да се подбере представителна извадка по отношение на тайванските производители износители, несвързаните вносители в Съюза и производителите от Съюза. Що се отнася до КНР, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие на разследването.
(13)
Тридесет и шест тайвански износители/групи от производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Десет от тях не можаха да бъдат взети предвид, тъй като изглежда, че те са само търговски дружества или не са изнасяли за Съюза по време на РПП. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие тайвански дружества, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители износители. Впоследствие едно включено в представителната извадка дружество прекрати своето съдействие. Останалите три дружества, включени в представителната извадка, представляваха 41,6 % от тайванския износ за ЕС по време на РПП.
(14)
Що се отнася до несвързаните вносители в Съюза, от осемте дружества, които предоставиха поисканата информация, трите най-големи, които представляваха почти 90 % от обема на вноса, съобщен от оказалите съдействие дружества, бяха подбрани за представителната извадка. Впоследствие само един вносител предостави отговор на въпросника.
(15)
Дванадесет производители от Съюза предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от шестима производители от Съюза. Впоследствие един производител от Съюза, включен в представителната извадка, прекрати своето съдействие. Останалите петима производители, включени в представителната извадка, представляваха 38 % от продажбите, извършени от всички производители от Съюза на несвързани клиенти в ЕС по време на РПП.
(16)
Комисията изпрати въпросници на страните, включени в представителната извадка, и на всички ползватели, за които се знаеше, че са засегнати. Както бе посочено по-горе, отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, трима производители износители от Тайван и един вносител. По време на настоящото разследване нито един от ползвателите, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес, нито се представи.
(17)
Както бе пояснено в съображения 13 и 15, един тайвански производител износител, включен в представителната извадка, и един производител от Съюза, включен в представителната извадка, решиха да не изпращат отговор на въпросника. В двата случая обаче бе преценено, че извадката, изготвена от останалите дружества, продължава да е представителна от гледна точка на съответните обеми на продажбите.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Bulnava S.r.l, Suello, Италия;
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Германия;
-
Ugivis S.A, Belley, Франция;
б)
производители износители от Тайван
-
Arrow Fastener Co., Ltd. и свързаните с него износители, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. и свързания с него износител, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
в)
невързан вносител в Съюза:
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Германия.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този, определен в първоначалния регламент, а именно някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, с произход от КНР и Тайван, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 („разглежданият продукт“).
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар, както и продуктите, произвеждани и продавани в ЕС от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(21)
Четири страни заявиха своя интерес и посочиха, че продуктите, класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10 и 7318 15 51, следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като се твърди, че те не се произвеждат в Съюза. Това твърдение бе отхвърлено, тъй като i) не бяха представени доказателства за това, че тези продукти са различни от гледна точка на основните физически и технически характеристики, и ii) обхватът на продукта не може по никакъв начин да бъде променян в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките.
(22)
След разгласяване на основните факти и съображения, на базата на които се препоръча запазване на съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), един от тайванските производители износители заяви, че крепежните елементи, изработени от два метала, не следва да се включват в обхвата на продукта поради значителните различия между крепежните елементи, изработени от два метала, и крепежните елементи от неръждаема стомана от гледна точка на единичната продажна цена, производствените разходи, основните физически и технически характеристики и приложенията. Въпреки това, както бе пояснено в съображение 21 по-горе, обхватът на продукта не може да бъде променен в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Това искане би могло да бъде разгледано в рамките на междинно преразглеждане на обхвата на продукта, което може да бъде поискано от дружеството.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. КНР
1.1. Предварителни бележки
(24)
Както бе пояснено по-горе, нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при разследването.
(25)
Следователно констатациите относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да бъдат направени на базата на най-добрите налични данни, и по-специално на данните от Евростат и информацията, предоставена от промишлеността на Съюза в искането за преразглеждане. Официалните статистически данни на КНР за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от съобщените количества в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(26)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР не можаха да бъдат изчислени индивидуални дъмпингови маржове.
(27)
Съгласно искането за преразглеждане, износът от КНР за Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени, като маржовете са варирали от 13,6 % до 61,8 %. Както бе посочено в известието за откриване, заявителят е сравнил експортните цени от КНР за Съюза с конструираната нормална стойност в Тайван, държавата аналог, използвана при първоначалното разследване.
(28)
Тъй като дружествата от КНР не оказаха съдействие, няма информация, която би позволила да се стигне до друго заключение. Освен това се посочва, че нормалната стойност, установена за единственото оказало съдействие тайванско дружество, бе сметната за значително по-висока от нормалната стойност, установена от заявителя в искането за разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките. Тъй като нищо не сочи, че експортните цени от КНР за Съюза са различни от тези в искането, вероятно е дъмпингът от КНР да е продължил да бъде упражняван на равнища, по-високи от тези, посочени в искането.
1.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(29)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, бе разгледана и вероятността от повтаряне на дъмпинга.
(30)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на производителите износители от КНР, привлекателността на пазара на Съюза за производителите от КНР и техният износ за трети държави.
1.3.1. Неизползван капацитет на производителите износители от КНР
(31)
Тъй като няма достатъчно обществено достъпна информация за промишлеността в КНР в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, информацията, включена в искането за преразглеждане, бе използвана, за да се направи преценка на капацитета на КНР От нея става ясно, че от 2003 г. в КНР са инсталирани нови производствени съоръжения за крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това вследствие на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса на някои крепежни елементи от желязо и стомана (6), и на последвалия спад на вноса от КНР на този вид крепежни елементи в Съюза от 2009 г. насам, производителите от КНР разполагат със значителен неизползван производствен капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на разглеждания продукт, тъй като производството лесно може да се пренасочва между двата вида крепежни елементи.
1.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(32)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е попречило на разрастването на износа на разглеждания продукт от КНР. Дори напротив - по данни на Евростат обемът на вноса от КНР в Съюза е нараснал с 13 % между 2007 г. и РПП. Развитието на цените на вноса от КНР за същия период показа, че по данни на Евростат средната цена на вноса се е увеличила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява 59 % от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, износителите от КНР са били в състояние да увеличат обема на износа си и да понижат още повече своите цени за по-голямата част от изнесения разглеждан продукт.
1.3.3. Износ за трети страни
(33)
По отношение на обема и цените на износа от КНР за трети държави, трябва да се отбележи, че данните за износа от КНР засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 3 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно експортните данни не са много полезен източник на информация. Поради липсата на съдействие от страна на производители износители от КНР, не можа да бъде получена никаква друга информация относно износа от КНР за трети държави.
1.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(34)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от КНР все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. Действително, предвид съществуващия неизползван капацитет в КНР и факта, че вносът на разглеждания продукт в Съюза се е увеличил през разглеждания период, въпреки наличието на антидъмпингови мерки, производителите износители от КНР изглежда ще имат стимул да продължат да повишават своя износ за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
2. Тайван
2.1. Предварителни бележки
(35)
Посочва се, че с оглед на големия брой тайвански производители износители, които изразиха готовност да съдействат, за разследването бе подбрана представителна извадка от четири дружества/групи от дружества. Впоследствие едно от тези четири дружества прекрати своето съдействие. Тъй като обаче останалите дружества представляваха 41,6 % от общия обем на тайванския износ (7) за Съюза по време на РПП, извадката продължи да бъде смятана за представителна.
(36)
Освен това се посочва, че при посещенията за проверка, извършени в помещенията на останалите три дружества, включени в представителната извадка, информацията, предоставена в отговора на въпросника от едно от тях не можа да бъде проверена, и бе установено, че другото дружество е предоставило подвеждаща информация. Въпросните производители износители бяха незабавно информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент, което би довело до пренебрегване на предоставената информация и до прибягване до най-добрите налични данни. Дружествата получиха възможността да предоставят допълнителни коментари по този въпрос. Постъпилите коментари обаче не повлияха на решението на Комисията да използва наличните данни по отношение на тези двама производители износители. Вследствие на това индивидуален дъмпингов марж бе изчислен само за един тайвански производител износител.
(37)
С оглед на изложеното по-горе, по-голяма част от констатациите относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга, изложени по-долу, трябваше да стъпят на наличните данни, и по-специално на данните, предоставени от единствения оказал съдействие производител износител, от един оказал съдействие вносител, данните на Евростат и информацията, предоставена от заявителя в искането за преразглеждане. Официалните тайвански статистически данни за износа не можаха да бъдат използвани в този случай, тъй като разглежданият продукт представлява само малък дял от количествата, декларирани в съответните тарифни позиции на хармонизираната система.
2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
2.2.1. Нормална стойност
(38)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие тайвански производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(39)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Аспектите, които бяха взети предвид при определянето на видовете на продукта, са i) видът на крепежните елемент, ii) класът на използваната като суровина стомана, iii) стандартът DIN на крепежните елементи, iv) диаметърът на крепежните елементи и v) тяхната дължина.
(40)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(41)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта на независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(42)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, коригирани при необходимост, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2.2. Експортна цена
(43)
Всички продажби за износ за пазара на Съюза, с изключение на една, на оказалия съдействие тайвански производител износител, са извършени на независими клиенти. Следователно експортната цена бе определена въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
В случая на експортни сделки, когато износът за Съюза е бил реализиран чрез свързано търговско дружество, експортната цена е била определена въз основа на цената на свързания търговец при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
2.2.3. Сравнение
(45)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на база цена франко завода и при същото равнище на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки.
2.2.4. Дъмпингов марж
(46)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Въз основа на описаната по-горе методология бе установено, че по време на РПП оказалият съдействие износител е продължил да упражнява дъмпинг. Въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП, дъмпингът е възлизал на 22 %.
(47)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на действие на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. Действително, при преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие на мерките, не за всички сделки е необходимо да се определя дъмпингов марж, тъй като такова изчисление е нужно само за изменение на равнището на действащата антидъмпингова мярка, което не е целта на едно преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период на РПП.
(48)
След окончателното разгласяване единственият оказал съдействие тайвански производител износител заяви, че някои вътрешни сделки, отбелязани във въпросника, които са били взети предвид при изчисляването на нормалната стойност, всъщност са били предназначени за износ за Съюза, а не за вътрешно потребление. Дружеството заяви, че тези препродажби са били извършени от независими производители или търговци на крепежни елементи в Тайван.
(49)
Трябва да се отбележи, че това твърдение не бе подкрепено от никакви доказателства, които показват, че тези стоки са били предназначени за износ за Съюза. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(50)
С оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на другите двама производители износители, включени в представителната извадка, за тях не бе изчислен никакъв дъмпингов марж. Съгласно искането за преразглеждане обаче износът от Тайван е бил по всяка вероятност извършван на дъмпингови цени, като маржовете са варирали между 14 % и 50 %. Няма налична информация, която би позволила да се направи различно заключение. Освен това, фактът, че за единственото разследвано дружество бе установено, че упражнява дъмпинг на пазара на Съюза и че средната цена на разглеждания продукт, внасян от Тайван, е по-ниска от средната експортна цена на посоченото дружество, потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб, на базата на проверена информация.
2.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(51)
Освен анализа за наличие на дъмпинг през РПП, за Тайван бе разгледана и вероятността продължаване на дъмпинга.
(52)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: неизползваният капацитет на тайванските производители износители, привлекателността на пазара на Съюза за тайванските производители и техният износ за трети държави.
2.3.1. Неизползван капацитет на износителите
(53)
По отношение на неизползвания капацитет на износителите, предвид факта, че няма достатъчно обществено достъпна информация за тайванската промишленост в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана, следните заключения са направени основно на базата на информацията, включена в искането за преразглеждане, и на информацията, получена по време на посещенията за проверка. Съгласно искането за преразглеждане новите тайвански производители на крепежни елементи от неръждаема стомана са инвестирали в ново оборудване за повишаване на техния производствен капацитет. Наред с това проверката показа, че инвестициите в производствен капацитет се очаква да нараснат с 12 % през 2011 г., в сравнение с ПР от първоначалното разследване. По време на РПП неизползваният капацитет на оказалия съдействие производител е бил 7 % от общия производствен капацитет. Установено бе, че равнището на складовите наличности е твърде ниско, тъй като оказалото съдействие дружество е произвеждало разглеждания продукт само по поръчка.
2.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(54)
Привлекателността на пазара на Съюза е видна от факта, че налагането на антидъмпингови мита не е засегнало тайванския износ за Съюза. По данни на Евростат и на проверени данни за износа, между 2007 г. и РПП обемът на вноса от Тайван е бил по-скоро стабилен, но през същия период стойността на този внос се е понижила с 16 %. Това показва, че средната продажна цена на крепежни елементи от неръждаема стомана с произход от Тайван е спаднала по време на РПП. Това е доказателство, че въпреки действащите мерки, тайванските износители са били в състояние да запазят обема на износа си и да понижат още повече своите цени.
(55)
В тази връзка една от заинтересованите страни от Тайван отбеляза, че понижението на тайванските експортни цени не е било в резултат на враждебното ценово поведение на износителите, а е последвало развитието на цените на основната суровина, т.е. на прътите за тел. Трябва да се отбележи, че понижението на цените на суровината е засегнало всички производители на крепежни елементи от неръждаема стомана по сходен начин. Независимо от това заключението, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за тайванските производители остава непроменено, тъй като те са съумели да съхранят обема на своя износ, въпреки действащите антидъмпингови мерки.
2.3.3. Експортни цени към трети държави
(56)
По отношение на тайванския износ за трети държави трябва да се отбележи, че данните за тайванския износ, които можаха да бъда анализирани, засягат цели кодове по ХС. В сравнение със статистическите данни за вноса на ЕС на равнище ТАРИК, разглежданият продукт представлява около 2,6 % в обемно изражение от вноса по тези кодове по ХС. Следователно тези данни не са добър източник на информация за обема и цените на износа на разглеждания продукт от Тайван за трети държави. Проверените данни за износа, получени от тримата тайвански износители, включени в представителната извадка, показват обаче спад в обема на износа за трети държави. Това показва, че тайванските износители са по-скоро ориентирани към ЕС.
(57)
Освен това се посочва, че информацията, предоставена от оказалия съдействие тайвански износител, показва, че единичната продажна цена за Съюза е 10 % по-висока от тази за други държави и че обемът, който е изнесен за други държави, представлява само 20 % от обема на износа за Съюза.
2.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(58)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи заключението, че износът от Тайван все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Тайван неизползван капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за тайванските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се позволи мерките да отпаднат.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(59)
Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза.
(60)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 63 000 t по време на РП. Тази цифра включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и производствения обем по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата.
(61)
Както бе посочено в съображение 11, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От 12-те производители, които предоставиха информация за подбора на представителната извадка, бе подбрана извадка от шестима производители. Впоследствие един производител прекрати съдействието си, както бе пояснено в съображение 17. Оказалите съдействие дружества, включени в представителната извадка, представляваха 31 % от разчетните данни за общото производство на Съюза.
2. Промишленост на Съюза
(62)
Всички производители от Съюза, посочени в съображение 59, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(63)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса за кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, заедно с данните, предоставени в искането за преразглеждане, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, допълнени от проверените отговори на въпросника на включените в представителната извадка производители от Съюза, бяха използвани за оценката на развитието на обема и цените.
2. Потребление в Съюза
(64)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на данните за обема на продажбите на промишлеността на Съюза, посочени в искането за преразглеждане и допълнени от проверените данни, получени от оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, и на обема на вноса по данни на Евростат.
(65)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
123 224
120 598
101 143
121 402
Индекс (2007 г. = 100)
100
98
82
99
(66)
Между 2007 г. и РПП потреблението на Съюза е останало относително стабилно. Между 2007 и 2009 г. обаче се е наблюдавал съществен спад в размер от 18 % вследствие на глобалното отрицателно въздействие на финансовата криза. Между 2009 г. и РПП потреблението на Съюза отново се е повишило, като е отбелязало 20-процентен ръст.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от засегнатите държави
3.1. Кумулиране
(67)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от засегнатите държави, бе проучена ситуацията на всяка една от тях през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(68)
Установено бе, че вносът както от КНР, така и от Тайван, е над тавана de minimis, определен в член 5, параграф 7 от основния регламент, и не е пренебрежимо малък. Освен това през разглеждания период обемът на вноса от двете държави се е подчинявал на доста сходна тенденция, като между 2007 и 2009 г. е отбелязал спад, последван от ръст през РПП. По отношение на средните цени на вноса, както бе пояснено в съображение 32, развитието на цените на вноса от КНР показа, че, по данни на Евростат, средната цена на вноса се е повишила. По-подробен анализ обаче показа, че цената на крепежните елементи, декларирани в кода по КН, който представлява преобладаващ дял от общото количество, внесено по време на РПП, е спаднала с 24 % по време на разглеждания период. По време на разглеждания период тайванските цени са се понижили и са били на най-ниското си равнище за РПП. Разследването показа също така, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Затова беше счетено, че условията за кумулиране са спазени.
3.2. Дъмпингов внос от КНР и Тайван
(69)
Вносът от КНР и Тайван се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 2
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатите държави (в тонове)
8 559
6 636
6 154
8 795
Индекс (2007 г. = 100)
100
78
72
103
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
79
88
104
Средна цена на вноса от засегнатите държави (в евро за тон)
4 998
4 709
4 656
4 730
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
93
95
(70)
Както се вижда от таблицата по-горе, през разглеждания период обемът на вноса с произход от засегнатите държави е нараснал с 3 %. Подобно на потреблението, този обем е отбелязал спад през периода 2008-2009 г. Този спад обаче е бил по-слабо изразен, отколкото спада в потреблението през същия период. Между 2009 г. и РПП вносът отново се повишил, като ръстът е достигнал 43 %.
(71)
Средните цени на вноса са намалели с 5 % по време на разглеждания период. Подобно на обема, цените на вноса са достигнали най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко са се повишили.
(72)
По време на разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос е следвал развитието на потреблението и е останал стабилен на равнище от около 7 %.
3.3. Подбиване на цените
(73)
Поради липсата на съдействие от страна на производителите износители от КНР и ограниченото съдействие от страна на тайванските производители износители, налице е твърде малко информация по отношение на видовете крепежни елементи от неръждаема стомана, изнасяни за Съюза. Тази липса на информация и фактът, че разглеждания продукт обхваща набор от различни видове крепежни елементи от неръждаема стомана с голяма разлика в цената (например в категорията на винтове за дърво единичната цена на едни елементи може да бъде 30 пъти по-висока от цената на други), не дадоха възможност да се направи добро сравнение на цените, за да се определят маржовете на подбиване на цените. Сравнението на среднопретеглената продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза, коригирана на ниво франко завода, със средната цена CIF на вноса от засегнатите държави, получена от данни на Евростат, не показа подбиване на цените по време на РПП. По отношение на Тайван единственият оказал съдействие производител износител е изнасял специфичен вид крепежни елементи от неръждаема стомана, чието производство в Съюза е много ограничено. Вследствие на това, поради липсата на съответстващи видове на продукта, за посоченото дружество не бе възможно да се извърши изчисление на подбиването на цените за отделните видове на продукта.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(74)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(75)
Поради използването на представителна извадка, някои от показателите за вреда бяха определени за промишлеността на Съюза като цяло, а други - само за производителите от Съюза, включени в представителната извадка. Анализът на вредата се основава на данни за промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като пазарен дял, производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, ръст, складови наличности, заетост и производителност. За останалите показатели (цената на сделката, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, заплатите, рентабилността, паричния поток и способността за привличане на капитали), са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, включени в представителната извадка.
4.2. Производство
(76)
Таблицата по-долу показва, че производството е намаляло с 17 % по време на разглеждания период. Подобно на пониженото търсене, производството на промишлеността на Съюза първо рязко е намаляло с 24 % между 2007 и 2009 г., след което леко се е повишило с 10 % между 2009 г. и РПП.
Таблица 3
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производство (в тонове)
74 514
69 514
56 396
62 213
Индекс (2006 г. = 100)
100
93
76
83
Източник: Макроданни
4.3. Капацитет и използване на капацитета
(77)
По време на разглеждания период производственият капацитет е спаднал с 13 % и, подобно на развитието на производството, равнището на използване на капацитета е отбелязало слаб спад от 4 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 4
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
148 039
140 743
127 200
128 881
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
86
87
Използване на капацитета
50 %
49 %
44 %
48 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
88
96
Източник: Макроданни
4.4. Складови наличности
(78)
Равнището на крайните складови наличности на промишлеността на Съюза е спаднало през 2008 г. в сравнение с 2007 г., а след това е останало стабилно между 2008 г. и РПП. През РПП равнището на складовите наличности е нараснало незначително, но все още е било 26 % по-ниско, отколкото през 2007 г.
Таблица 5
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Крайни складови наличности (в тонове)
9 688
7 465
6 964
7 139
Индекс (2006 г. = 100)
100
77
72
74
Източник: Микроданни
4.5. Обем на продажбите
(79)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са нараснали с 25 % през разглеждания период. Между 2007 и 2009 г. обемът на продажбите е намалял с 28 %, като през 2009 г. е достигнал най-ниското си равнище. По време на РПП обаче обемът на продажбите е нараснал и е отбелязал повишение от 5 % в сравнение с нивата от 2009 г. Трябва да се отбележи, че това повишение е много по-малко от повишението на търсенето (20 %) за същия период.
Таблица 6
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в тонове)
62 326
56 042
44 627
46 851
Индекс (2007 г. = 100)
100
90
72
75
Източник: Макроданни
4.6. Пазарен дял
(80)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с 12 процентни пункта между 2007 г. и РПП.
Таблица 7
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
92
87
76
Източник: Макроданни
4.7. Растеж
(81)
Както се вижда от таблица 1 в съображение 65, потреблението на Съюза е спаднало между 2007 и 2009 г., след което отново е нараснало и почти е достигнало нивото от 2007 г. По време на разглеждания период промишлеността на Съюза обаче е изгубила 12 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
4.8. Заетост
(82)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % в периода между 2007 г. и РПП.
Таблица 8
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост във връзка с разглеждания продукт (в брой лица)
954
1 007
863
886
Индекс (2007 г. = 100)
100
106
90
93
Източник: Макроданни
4.9. Производителност
(83)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 10 % между 2007 г. и РПП. Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г. преди отново да нарасне през РПП.
Таблица 9
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
78,1
69
65,3
70,2
Индекс (2007 г. = 100)
100
88
84
90
Източник: Макроданни
4.10. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(84)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали значителна низходяща тенденция в периода между 2007 и 2009 г., когато са се понижили с 50 %. Това се е дължало отчасти на значителното понижение на разходите за суровината, използвана за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. По време на РПП продажните цени са нараснали отново в сравнение с 2009 г., но все още са били 35 % по-ниски от цените, които са преобладавали в началото на разглеждания период.
(85)
Разследването показа, че понижението на продажните цени между 2007 и 2009 г. е отразило отчасти въздействието на икономическата криза, което е довело до понижение на разходите с 28 % през този период. Това понижение е отразило преди всичко развитието на цените на никела, основната суровина, използвана при производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Разследването обаче показа, че макар финансовата криза да е имала отрицателно въздействие върху продажните цени, натиск за намаляване на цените е бил оказан и от вноса, и по-специално вноса от други трети държави, който се е увеличил на пазара на Съюза въпреки слабото потребление и е упражнил ценови натиск върху основните видове на продукта, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, която е била принудена да понижи продажните си цени в по-голяма степен от понижението на разходите. Това предизвика значително влошаване на резултатите на промишлеността на Съюза по време на посочения период. Въпреки че в сравнение с 2009 г. продажните цени по време на РПП са се увеличили, тяхното равнище не е било достатъчно да покрие всички разходи и да позволи на промишлеността на Съюза да реализира разумен марж на печалба.
(86)
Посочените в таблицата по-долу продажни цени, са средни цени за тон, които в голяма степен зависят от продуктовото съдържание. Както бе пояснено в съображение 73, цените на определени категории крепежни елементи от неръждаема стомана могат да бъдат до 30 пъти по-високи от цените на други.
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Средни продажни цени (в евро за тон)
5 842
4 437
2 914
3 803
Индекс (2007 г. = 100)
100
76
50
65
Източник: Микроданни
4.11. Заплати
(87)
Между 2007 г. и РПП средната заплата на едно заето лице е спаднала с 12 %.
Таблица 11
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хиляди евро)
47
44
41
42
Индекс (2007 г. = 100)
100
94
87
88
Източник: Микроданни
4.12. Инвестиции
(88)
През 2008 г. промишлеността на Съюза е направила сериозни инвестиции в производството на крепежни елементи от неръждаема стомана, в сравнение с предходните години, обхванати от разглеждания период. След посочената година, инвестициите са намалели.
Таблица 12
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
2 504
9 899
3 087
2 299
Индекс (2007 г. = 100)
100
395
123
92
Източник: Микроданни
4.13. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(89)
Както бе посочено в съображение 85 по-горе, разследването показа, че макар понижението на продажните цени да е отразило отчасти понижението на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиска, упражняван от вноса на крепежни елементи от неръждаема стомана, и не са позволили да се покрият всички разходи, свързани с производството и продажбата на крепежни елементи от неръждаема стомана. Това е довело до значително влошаване на рентабилността, която през 2007 г. е била положителна, а след това - отрицателна, както се вижда от таблицата по-долу.
(90)
Възвръщаемостта на инвестициите значително е намаляла от 29 % през 2007 г. до - 17 % през РПП.
Таблица 13
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС към несвързани клиенти (в % от нетните продажби)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Източник: Микроданни
4.14. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(91)
Нетният паричен поток от оперативни дейности е намалял значително през разглеждания период. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което леко се е повишил. Паричният поток през РПП обаче е бил значително по-нисък от този през 2007 г.
Таблица 14
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Индекс (2007 г. = 100)
100
-4
-78
-52
Източник: Микроданни
4.15. Размер на дъмпинговия марж
(92)
Въпреки действащите мерки е продължил да се наблюдава съществен дъмпинг на равнища от 13,6 % до 61,8 % за КНР и от 14 % до 50 % за Тайван, по данни от искането за преразглеждане и от оказалия съдействие производител износител от Тайван. Въздействието на действителните маржове на печалбата върху промишлеността на Съюза не може да счита за незначително.
4.16. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(93)
Почти всички прегледани показатели разкриха влошаване на икономическото и финансовото състояние на промишлеността на Съюза след 2007 г. Въпреки действащите мерки, вносът от засегнатите държави леко се е повишил и е съумял да се запази стабилен своя пазарен дял. През 2009 г., когато финансовата криза повлияя върху цялостното търсене в Съюза и продажните цени са били подложени на натиск, производителите от Съюза са изгубили съществен дял от своите клиенти. Само някои производители от Съюза са били в състояние да увеличат своя производствен обем, като са произвеждали други видове крепежни елементи (напр. крепежни елементи от въглеродна стомана), и са могли да се възползват от икономии от мащаба и да компенсират по този начин изгубения обем на продажбите в сектора на крепежните елементи от неръждаема стомана. В същото време производителите от Съюза са положили усилия да увеличат своите инвестиции, за да повишат ефективността на своето производство. По време на РПП промишлеността на Съюза е съумяла да подобри своите резултати, въпреки че е продължила да реализира загуби. Малко вероятно е състоянието да се подобри, предвид очакваното твърде ниско ниво на използване на капацитета.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Разследването показа, че въпреки действащите мерки и спада на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, вносът от КНР и Тайван по това време леко се повишил, като е запазил стабилен своя пазарен дял.
(95)
Както бе посочено в съображение 73, невъзможно бе да се направи добро сравнение между цените на вноса от засегнатите държави и продажните цени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза поради липсата на информация за видовете на продукта, изнасяни от производителите износители от КНР и Тайван, и голямата разлика в цените на различните видове на продукта, които определят средната цена. В действителност експортните цени на единствения оказал съдействие тайвански производител не можаха да бъдат разумно сравнени с цените на включените в представителната извадка производители от Съюза, тъй като нямаше съответствие със сходни видове на продукта.
(96)
След окончателното разгласяване оказалият съдействие тайвански производител, посочен в съображение 22, заяви, че неговият износ не е причинил никаква вреда на заявителя, тъй като той произвежда видове крепежни елементи от неръждаема стомана, които са произвеждани само от няколко производители от Съюза и то в ограничени количества. В тази връзка се посочва, на първо място, че оценката на вредата е направена за цялата промишленост на Съюза, а не само за заявителя. На второ място, мерките се прилагат за обхвата на продукта, така както е бил определен при първоначалното разследване, и, както бе посочено в съображение 21, не е възможно, в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, обхватът на продукта да бъде променен.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Поради положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори през 2007 г., промишлеността на Съюза е била в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. е започнала икономическата криза. Дори когато пазарът е бил в стагнация, особено през 2009 г., някои производители от Съюза са продължили да инвестират в замяната на остарели машини и оборудване, с цел понижаване на производствените разходи и подобряване на тяхната конкурентоспособност с оглед на дъмпинговия внос от засегнатите държави и рязкото увеличение на вноса на ниски цени от други трети държави. Освен това, при спад в търсенето производителите от Съюза е трябвало да се съобразяват и със силните позиции на големите дистрибутори по отношение на договарянето на цените, които са започвали да упражняват по-голям ценови натиск, който се е отразил негативно върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Внос от други държави
(98)
Анализирано бе и въздействието на вноса от други трети държави. Техният общ обем на внос е нараснал с 26 % по време на разглеждания период, от около 52 000 тона до около 66 000 тона. В същото време средните цени на вноса са се понижили с 28 % по време на разглеждания период, вследствие на което техният пазарен дял се е повишил от 42,5 % през 2007 г. до 54,2 % през РПП.
(99)
По-голяма част от вноса от други трети държави изглежда е идвал от Индия, Филипините и Малайзия. Вносът от тези три държави е представлявал общ пазарен дял от около 36 % по време на РПП.
(100)
По отношение на вноса от Индия, вносът е нараснал със 141 % по време на разглеждания период, от около 8 000 тона през 2007 г. до почти 20 000 тона през РПП. Средните вносни цени са се понижили с 32 % по време на същия период и са били значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза през РПП. Вследствие на това индийските износители са увеличили своя пазарен дял от 6,7 % през 2007 г. на 16,4 % по време на РПП.
(101)
Вносът от Филипините е показал тенденция, сходна на вноса от Индия, и през разглеждания период се е увеличил със 129 % - от около 6 000 тона през 2007 г. до почти 14 000 тона по време на РПП. Средните вносни цени са се понижили с 38 % по време на същия период и през РПП са подбивали средната продажна цена на промишлеността на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на Филипините е нараснал от 4,9 % през 2007 г. на 11,4 % по време на РПП.
(102)
По отношение на вноса от Малайзия, въпреки низходящата тенденция на вноса по време на разглеждания период (- 27 %), по време на РПП малайзийските износители все още са разполагали с пазарен дял в размер на 8,2 % Освен това, по данни на Евростат, средните цени на вноса от Малайзия са били по-високи от цените от засегнатите държави в началото на разглеждания период, но във втората част те са били значително по-ниски.
(103)
В заключение, изглежда, че износителите от други трети държави, по-специално Индия, Филипините и Малайзия, са се възползвали от съществуването на антидъмпингови мерки спрямо КНР и Тайван. Във втората половина на разглеждания период вносът от Индия и Филипините се е увеличил повече от двойно на цени, по-ниски от тези на КНР и Тайван, докато вносът от Малайзия е отбелязал низходяща тенденция. Този допълнителен натиск върху цените е задълбочил отрицателното въздействие върху промишлеността на Съюза, чиито печалби и други финансови показатели са отбелязвали низходяща тенденция от 2008 г. насам. Поради това развитието на вноса от, по-специално, Индия и Филипините, несъмнено е допринесло за загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза и за отрицателното развитие на нейното финансово състояние.
Таблица 15
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
52 339
57 920
50 362
65 756
Индекс (2007 г. = 100)
100
111
96
126
Пазарен дял на вноса от други държави
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Цена на вноса от други държави (евро/тон)
5 830
4 993
4 384
4 196
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
75
72
Обем на вноса от Индия (в тонове)
8 282
13 667
16 776
19 945
Индекс (2007 г. = 100)
100
165
203
241
Пазарен дял на вноса от Индия
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Цена на вноса от Индия (евро/тон)
4 632
3 758
3 123
3 164
Индекс (2007 г. = 100)
100
81
67
68
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
6 048
7 046
5 406
13 854
Индекс (2007 г. = 100)
100
117
89
229
Пазарен дял на вноса от Филипините
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Цена на вноса от Филипините (евро/тон)
5 685
4 645
3 474
3 505
Индекс (2007 г. = 100)
100
82
61
62
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 548
13 712
9 810
9 933
Индекс (2007 г. = 100)
100
101
72
73
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
5 062
4 203
2 963
3 068
Индекс (2007 г. = 100)
100
83
59
61
6. Заключение
(104)
И докато по време на разглеждания период потреблението е останало по-скоро стабилно, промишлеността на Съюза е изгубила 25 % от своя обем на продажбите в Съюза за същия период, което е довело до загуба на пазарен дял от 50,6 % през 2007 г. до 38,6 % през РПП. В същото време дъмпинговия внос от засегнатите държави е съумял да запази стабилен своя пазарен дял.
(105)
Между 2007 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите мерки, по-голяма част от показателите за вреда са претърпели неблагоприятно развитие: обемът на продукцията и на продажбите е намалял съответно със 17 % и 25 %, капацитетът и използването на капацитета са спаднали и са били последвани от намаление в нивата на заетост и на производителност. Рентабилността е спаднала от 7 % през 2007 г. до - 3 % през РПП, а паричният поток е отбелязал отрицателна тенденция.
(106)
Прави се заключението, че по време на разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза като цяло се е влошило и че в края на РПП то е било нестабилно, като в същото време усилията ѝ да запази обема на своите продажби и достатъчно равнище на цените са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпингов внос от засегнатите държави и от вноса на ниски цени от други трети държави.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Връзка между обема и цените на износа от засегнатите държави за трети държави и обема и цените на износа за Съюза
(107)
Поради липсата на съдействие от страна на износителите от КНР, няма налична информация за експортните цени за други пазари. По отношение на Тайван, на базата на информацията, предоставена от проверените дружества, средните експортни цени за трети държави са били по-ниски от тези за пазара на Съюза. Поради това се счита, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, тайванските износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
2. Неизползван капацитет в засегнатите държави
(108)
От наличната информация става ясно, че е налице голям производствен капацитет и в КНР, и в Тайван и че двете държави са в състояние бързо да увеличат своя производствен обем. В тази връзка се припомня, че налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху вноса на някои железни или стоманени крепежни елементи от КНР (8) доведе до понижаване на вноса от КНР и освободи капацитет, който би могъл да бъде използван за производството на крепежни елементи от неръждаема стомана. Освен това трябва да се отбележи, че наскоро приключено разследване за заобикаляне разшири обхвата на мерките, наложени върху вноса на някои железни и стоманени крепежни елементи с произход от КНР, до вноса, изпращан от Малайзия (9). Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕС, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
3. Заключение
(109)
Ясно е, че производителите в засегнатите държави имат потенциал да увеличат значително обема на своя износ за пазара на ЕС. Освен това, по отношение на Тайван изглежда, че експортните цени за трети държави, са по-ниски от тези за пазара на Съюза, което увеличава вероятността, при отсъствието на мерки, определен дял от износа за трети държави да бъде пренасочен за пазара на ЕС. Това по всяка вероятност би имало отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(110)
Както бе показано по-горе, състоянието на промишлеността на Съюза остава уязвимо. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатите държави на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до допълнително влошаване на нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до по-нататъшно влошаване на финансовото състояние. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до продължаване на нанасянето на съществена вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(112)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че налагането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(113)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на вредоносния дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(114)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се потвърждава от относително стабилното икономическо състояние, наблюдавано в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е изгубила обем на продажбите и пазарен дял, а продажните цени са се понижили, докато вносът от засегнатите държави леко се е повишил въпреки действащите мерки. По време на същия период финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило и е започнало да генерира загуби. В отсъствието на мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(115)
Нито един от 20-мата ползватели, с които бе осъществен контакт, не заяви своя интерес да окаже съдействие. Припомня се, че при първоначалното разследване само един ползвател оказа съдействие и бе заключено, че ползвателите биха могли да получат продукта, предмет на разследване, не само от засегнатите държави, но и от други източници на доставка. Освен това, предвид ограниченото въздействие на крепежните елементи от неръждаема стомана върху разходите за продуктите надолу по веригата, бе заключено, че мерките не биха оказали неблагоприятно въздействие върху промишлеността на ползвателите.
(116)
Само един вносител от тримата вносители, включени в представителната извадка, отговори на въпросника. Делът на неговия внос от засегнатите държави е бил твърде ограничен и по време на РПП е възлизал на 1,1 %. Освен това разследването показа, че вносителят е постигнал добри равнища на рентабилност (между 5 % и 10 %), докато делът на разглеждания продукт по отношение на общата дейност на дружеството е бил под 10 %. Следователно може да се заключи, че продължаването на мерките би имало твърде ограничено въздействие върху посочения вносител.
4. Заключение
(117)
Предвид изложеното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(119)
От изложеното по-горе следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях с произход от Китайската народна република и Тайван, наложени с Регламент (ЕО) № 1890/2005, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои крепежни елементи от неръждаема стомана и части от тях, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, с произход от Китайска народна република и Тайван.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, за продукти, произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Държава
Дружества
Антидъмпингова митническа ставка (%)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Всички други дружества
27,4
A999
Тайван
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Дружества, изброени в приложението
15,8
A649
Всички други дружества
23,6
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 януари 2012 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 2/2012 DEL CONSEJO
de 4 de enero de 2012
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la República Popular China y Taiwán, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el Reglamento de base») (1), y, en particular, su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea («la Comisión») previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 1890/2005 (2), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo y percibió definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes (en lo sucesivo «SAI») originarias de la República Popular China, Indonesia, Taiwán, Tailandia y Vietnam. Al mismo tiempo, se dio por concluido el procedimiento relativo a las importaciones de SAI originarias de Malasia y Filipinas.
(2)
El 25 de agosto de 2009, a raíz de una reconsideración iniciada en virtud del artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 768/2009 (3), modificó las mencionadas medidas por lo que respecta a un productor exportador de Vietnam.
(3)
El Reglamento que condujo a la imposición del derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas SAI originarias, entre otros países, de la República Popular China (en lo sucesivo «China») y de Taiwán se denomina en lo sucesivo «el Reglamento original». La investigación que dio lugar a las medidas impuestas por el Reglamento original a los países en cuestión se denomina en lo sucesivo «la investigación inicial».
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración (4) de las medidas antidumping definitivas en vigor, el 19 de agosto de 2010 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por el Instituto europeo de elementos de sujeción industriales («EIFI», European Industrial Fasteners Institute), en nombre de cinco productores de la Unión: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. y Ugivis SA, que representan una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción total de la Unión de SAI.
(5)
La solicitud se limitaba a las medidas antidumping impuestas sobre las importaciones procedentes de la República Popular China y Taiwán («los países afectados»). Por lo tanto, las medidas antidumping impuestas por el Reglamento original a las importaciones de SAI originarias de Vietnam, Indonesia y Tailandia no están sujetas a la presente reconsideración.
(6)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas impuestas a las importaciones de SAI originarias de los países en cuestión probablemente redundaría en una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(7)
El 19 de noviembre de 2010, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea («el anuncio de inicio») (5).
4. Investigación
4.1. Periodo de la investigación de reconsideración y período considerado
(8)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período del 1 de octubre de 2009 al 30 de septiembre de 2010 («PIR», período de la investigación de reconsideración). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2007 y el final del período de la investigación de reconsideración («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por la investigación
(9)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a otros productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores, a los importadores, a los usuarios de la Unión notoriamente afectados y a sus asociaciones, así como a los representantes de los países afectados.
(10)
La Comisión dio asimismo a las partes interesadas la posibilidad de presentar sus observaciones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(11)
Habida cuenta del gran número aparente de productores exportadores de los países afectados, importadores no vinculados de la Unión y productores de la Unión implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba un muestreo de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(12)
Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, que se dieran a conocer en un plazo de quince días a partir de la publicación del anuncio de inicio y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio. Teniendo en cuenta las respuestas recibidas, se decidió aplicar un muestreo en relación con los productores exportadores de Taiwán, los importadores no vinculados de la Unión y los productores de la Unión. Por lo que se refiere a China, ningún productor exportador chino cooperó en la investigación.
(13)
Treinta y seis exportadores/grupos de exportadores taiwaneses facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. No pudo tenerse en cuenta a diez de ellos, ya que parecían ser empresas únicamente comerciales o no exportaron a la Unión durante el PIR. Sobre la base de la información recibida de las empresas taiwanesas que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores exportadores. Posteriormente, una empresa de la muestra retiró su cooperación. Las otras tres empresas incluidas en la muestra representaban el 41,6 % de las exportaciones taiwanesas a la UE durante el PIR.
(14)
Por lo que se refiere a los importadores no vinculados de la Unión, de las ocho empresas que proporcionaron la información solicitada, fueron seleccionadas para la muestra las tres más importantes, que representaban casi el 90 % del volumen importado comunicado por las empresas que cooperaron. Posteriormente, solo un importador respondió al cuestionario.
(15)
Doce productores de la Unión facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. A partir de la información recibida de dichos productores de la Unión que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de seis productores de la Unión. Posteriormente, uno de los productores de la Unión incluidos en la muestra retiró su cooperación. Los cinco productores restantes incluidos en la muestra representaban el 38 % de las ventas de todos los productores de la Unión a clientes no vinculados de la UE durante el PIR.
(16)
La Comisión envió cuestionarios a las partes incluidas en la muestra y a todos los usuarios notoriamente afectados. Como se ha explicado anteriormente, se recibieron respuestas a los cuestionarios de cinco productores de la Unión, tres productores exportadores de Taiwán y un importador. Ninguno de los usuarios contactados se presentó o se dio a conocer en el curso de la investigación.
(17)
Como se explica en los considerandos 13 y 15, uno de los productores exportadores taiwaneses y uno de los productores de la Unión incluidos en la muestra decidieron no responder al cuestionario. No obstante, en ambos casos, se consideró que la muestra de las restantes empresas seguía siendo representativa en términos de volumen de ventas pertinentes.
(18)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del consiguiente perjuicio, así como para determinar el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores de la Unión
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italia,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italia,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Alemania,
-
Ugivis S.A, Belley, Francia;
b)
productores exportadores de Taiwán
-
Arrow Fastener Co., Ltd. y sus exportadores vinculados, Shu-Lin City;
-
Shekai Precision Co., Ltd. y su exportador vinculado, Kaohsiung;
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
importador no vinculado de la Unión
-
Würth Gruppe, Künzelsau, Alemania.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(19)
El producto afectado por la presente reconsideración es el mismo que el definido en el Reglamento original, es decir, determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes, originarias de la República Popular China y Taiwán, actualmente clasificadas con los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70 («el producto afectado»).
(20)
La investigación de reconsideración confirmó que, como en la investigación inicial, el producto afectado y los productos fabricados y vendidos por los productores exportadores en el mercado interior, así como los fabricados y vendidos en la UE por productores de la Unión, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos y, por consiguiente, se considera que son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(21)
Cuatro partes se manifestaron y alegaron que los productos de los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10 y 7318 15 51 debían excluirse del ámbito de la presente investigación, ya que supuestamente no se producen en la Unión. Esta alegación se rechazó porque i) no se presentaron pruebas que demostraran que estos productos son diferentes en términos de características físicas y técnicas básicas, y ii) en cualquier caso, la definición del producto no puede modificarse en el contexto de una reconsideración por expiración.
(22)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales sobre la base de los cuales se recomendó que se mantuvieran las medidas vigentes («la comunicación final»), uno de los productores exportadores de Taiwán alegó que las sujeciones bimetálicas no debían incluirse en la definición del producto, debido a las grandes diferencias existentes entre las sujeciones bimetálicas y las sujeciones de acero inoxidable en términos de precios de venta unitarios, coste de producción, características físicas y técnicas básicas, así como de aplicaciones. Sin embargo, como se ha explicado en el considerando 21, la definición del producto no puede modificarse en el contexto de una reconsideración por expiración. Esta alegación podría abordarse en una reconsideración provisional de la gama de productos, que puede ser solicitada por la empresa.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(23)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas en vigor conduzca a una continuación o reaparición del dumping.
1. China
1.1. Observaciones preliminares
(24)
Como se ha explicado anteriormente, ninguno de los productores exportadores de China cooperó en la investigación.
(25)
Por lo tanto, las conclusiones sobre la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping expuestas a continuación se basan en los mejores hechos disponibles, especialmente en los datos de Eurostat y en la información presentada por la industria de la Unión en la solicitud de reconsideración. No se pudieron utilizar en este caso las estadísticas oficiales de exportaciones de China, ya que el producto afectado solo representa una pequeña fracción de las cantidades notificadas en las posiciones arancelarias correspondientes del sistema armonizado.
1.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(26)
Habida cuenta de la falta de cooperación de los productores exportadores de China, no se pudieron calcular márgenes de dumping individuales.
(27)
Según la solicitud de reconsideración, las exportaciones chinas a la Unión eran supuestamente objeto de dumping con márgenes entre el 13,6 % y el 61,8 %. Según lo mencionado en el anuncio de inicio, el solicitante comparó los precios de exportación de China a la Unión con un valor normal calculado en Taiwán, el país análogo utilizado en la investigación original.
(28)
Como las empresas de China no cooperaron, no se dispone de ninguna información que permita llegar a una conclusión diferente. Por otra parte, cabe señalar que el valor normal establecido para la única empresa de Taiwán que cooperó era considerablemente superior al establecido por el solicitante en la solicitud de investigación por expiración. Ya que no existe ninguna indicación de que los precios de exportación de China a la Unión sean diferentes a los de la solicitud, probablemente el dumping de China ha continuado a niveles superiores a los indicados en la solicitud.
1.3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
(29)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó también la probabilidad de que el dumping reaparezca.
(30)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: la capacidad excedentaria de los productores exportadores de China, el atractivo del mercado de la Unión para los productores de China y sus exportaciones a terceros países.
1.3.1. Capacidad excedentaria de los productores exportadores de China
(31)
Dado que hay poca información pública disponible sobre la industria de SAI de China, se utilizó la información que figuraba en la solicitud de reconsideración para estimar la capacidad en China. Sobre esa base, no parece que se hayan establecido nuevas instalaciones de producción de SAI en China desde 2003. Por otra parte, como consecuencia de las medidas antidumping impuestas sobre las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero (6) y del posterior descenso de las importaciones de China de este tipo de elementos de fijación en la Unión desde 2009, los productores de China tienen una significativa capacidad de producción no utilizada, que podría utilizarse para fabricar el producto afectado, ya que la producción puede alternarse fácilmente entre los dos tipos de elementos de fijación.
1.3.2. Atractivo del mercado de la Unión
(32)
El atractivo del mercado de la Unión puede ilustrarse por el hecho de que el establecimiento de derechos antidumping no interrumpió la expansión de las exportaciones de China del producto afectado. Por el contrario, según los datos de Eurostat, el volumen de las importaciones procedentes de China a la Unión aumentó un 13 % entre 2007 y el PIR. La evolución de los precios de las importaciones de China durante el mismo período mostró que el precio medio de las importaciones, según Eurostat, aumentó. Sin embargo, un análisis más detallado puso de manifiesto que el precio de las SAI declarado en el código de la nomenclatura combinada que representa el 59 % de la cantidad total importada durante el PIR disminuyó un 24 % durante el período considerado. Esto demuestra que, a pesar de las medidas en vigor, los exportadores de China pudieron aumentar el volumen de exportación y reducir aún más los precios de la mayoría del producto afectado exportado.
1.3.3. Exportación a terceros países
(33)
Con respecto a los volúmenes y precios de las exportaciones de China a terceros países, cabe señalar que los datos de exportación de China abarcan códigos SA enteros. En comparación con las estadísticas de importación de la UE a nivel de TARIC, el producto afectado representaba en torno a un 3 % en términos de volumen de estos códigos SA. Por tanto, los datos de exportación no son una fuente de información muy significativa. Debido a la falta de cooperación de los productores exportadores de China, no pudo obtenerse ninguna otra información pertinente sobre las exportaciones de China a terceros países.
1.4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping
(34)
Teniendo en cuenta las constataciones anteriormente descritas, cabe concluir que las exportaciones procedentes de China siguen siendo objeto de dumping y que probablemente continuaría el dumping en el mercado de la Unión si se eliminaran las medidas antidumping vigentes. En efecto, teniendo en cuenta la capacidad excedentaria existente en China y el hecho de que las importaciones del producto afectado en la Unión aumentaron durante el período considerado a pesar de la existencia de medidas antidumping, parece que existiría un incentivo para que los productores exportadores de China incrementaran sus exportaciones al mercado de la Unión a precios de dumping si desaparecieran las medidas.
2. Taiwán
2.1. Observaciones preliminares
(35)
Cabe señalar que, habida cuenta del gran número de productores exportadores de Taiwán que manifestaron su disposición a cooperar, se seleccionó una muestra representativa de cuatro empresas/grupos de empresas para su ulterior investigación. Una de estas cuatro empresas retiró más tarde su cooperación. Sin embargo, como las empresas restantes representaban en términos de volumen el 41,6 % del total de las exportaciones taiwanesas (7) a la Unión en el PIR, la muestra se siguió considerando representativa.
(36)
Además, cabe señalar que, en las visitas de inspección llevadas a cabo en los locales de las tres empresas restantes incluidas en la muestra, no fue posible verificar la información proporcionada en la respuesta al cuestionario remitida por una de ellas y se estableció que una segunda empresa había enviado información engañosa. Los productores exportadores en cuestión fueron inmediatamente informados de la intención de la Comisión de aplicar el artículo 18 del Reglamento de base, que implica no tener en cuenta la información proporcionada y, por lo tanto, recurrir a los mejores datos disponibles. Se ofreció a las empresas la oportunidad de presentar observaciones adicionales sobre esta situación. Sin embargo, las observaciones posteriores no alteraron la decisión de la Comisión de basarse en los datos disponibles con respecto a estos dos productores exportadores. Como consecuencia de ello, solo se calculó un margen de dumping individual para un productor exportador taiwanés.
(37)
Teniendo en cuenta lo anterior, la mayoría de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping expuestas a continuación se basaron en los datos disponibles, especialmente en los datos facilitados por el único productor exportador taiwanés que cooperó, un importador que cooperó, los datos de Eurostat y la información presentada por el solicitante en la solicitud de reconsideración. No se pudieron utilizar en este caso las estadísticas oficiales de exportaciones taiwanesas, ya que el producto afectado solo representa una pequeña fracción de las cantidades declaradas en las posiciones arancelarias correspondientes del sistema armonizado.
2.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.2.1. Valor normal
(38)
Con arreglo al artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas del producto similar del productor exportador taiwanés que cooperó a clientes independientes en el mercado interno eran representativas, es decir, si su volumen total era igual o superior al 5 % del volumen total de las exportaciones a la Unión correspondientes.
(39)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto similar vendidos en el mercado nacional por la empresa que eran idénticos o directamente comparables a los tipos vendidos para su exportación a la Unión. Los elementos que se han tenido en cuenta a la hora de definir los tipos de producto fueron i) el tipo de sujeciones, ii) el grado de acero utilizado como materia prima, iii) la norma DIN de las sujeciones, iv) el diámetro de las sujeciones y v) su longitud.
(40)
Asimismo, se examinó si las ventas del productor exportador que cooperó eran representativas para cada tipo de producto, es decir, si el volumen de ventas interiores representaba como mínimo el 5 % del volumen total de ventas del mismo tipo de producto a la Unión. En el caso de los tipos de producto que se vendieron en cantidades representativas, se examinó si dichas ventas se habían efectuado en operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(41)
Para examinar si las ventas interiores de cada uno de los tipos de producto vendidos en el mercado interior en cantidades representativas podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, se determinó la proporción de ventas rentables del tipo de producto en cuestión a clientes independientes. En todos los casos en que las ventas interiores de un tipo concreto de producto se hicieron en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se estableció sobre la base del precio interior real, calculando la media ponderada de los precios de todas las ventas interiores efectuadas durante el PIR.
(42)
En el caso de los restantes tipos de productos cuyas ventas interiores no eran representativas o no se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base. El valor normal se calculó añadiendo a los costes de fabricación de los tipos exportados, ajustados en caso necesario, un porcentaje razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y un margen razonable de beneficio, basándose en los datos reales de producción y venta en operaciones comerciales normales, del producto similar, según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
2.2.2. Precio de exportación
(43)
Todas las ventas de exportación al mercado de la Unión efectuadas por el productor exportador taiwanés que cooperó, salvo una, se realizaron directamente a clientes independientes. Por tanto, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios realmente pagados o pagaderos por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(44)
En el caso de las operaciones de exportación en las que la exportación a la Unión se realizó a través de una empresa comercial vinculada, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios de primera reventa del operador comercial vinculado a clientes independientes de la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base.
2.2.3. Comparación
(45)
La comparación entre el valor normal medio ponderado y el precio de exportación medio ponderado se realizó sobre la base del precio en fábrica y en la misma fase comercial. Para garantizar una comparación equitativa entre el valor normal y el precio de exportación, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se demostró, habían afectado a los precios y a su comparabilidad. A este efecto se realizaron los debidos ajustes para las diferencias de transporte, seguros, mantenimiento, carga y costes accesorios, costes financieros, gastos de embalaje, comisiones y reducciones, cuando eran aplicables y estaban justificados.
2.2.4. Margen de dumping
(46)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado por tipo se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo de producto afectado correspondiente. A partir de la metodología anteriormente mencionada, se constató que el exportador que cooperó continuó practicando dumping durante el PIR. Sobre la base de cuatro meses de los doce meses del PIR, el dumping asciende al 22 %.
(47)
Se recuerda que ese método de cálculo (basado en cuatro meses del PIR) es el que utiliza normalmente la Comisión en las reconsideraciones por expiración cuando hay que determinar la continuación del dumping o la probabilidad de que se repita. De hecho, en las reconsideraciones por expiración no es necesario establecer un margen de dumping para todas las transacciones, dado que dicho cálculo solo es necesario para modificar el nivel de la medida antidumping en vigor, lo cual no es el objetivo de una reconsideración por expiración. Los cuatro meses seleccionados eran los últimos de cada trimestre, por lo que estaban distribuidos de manera equilibrada en el período de doce meses del PIR.
(48)
Después de la comunicación final, el único productor exportador de Taiwán que cooperó alegó que algunas transacciones interiores consignadas en el cuestionario que se habían tenido en cuenta para el cálculo del valor normal estaban realmente destinadas a la exportación a la Unión Europea y no al consumo interno. La empresa alegó que estas reventas se realizaron a través de operadores comerciales o fabricantes independientes de sujeciones de Taiwán.
(49)
Cabe señalar que esta alegación no estaba respaldada por ninguna prueba de que estas mercancías se exportaran a la Unión Europea. Por lo tanto, se rechazó dicha alegación.
(50)
Con vistas a la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base por lo que respecta a los otros dos productores exportadores incluidos en la muestra, no se calculó un margen de dumping para ellos. Sin embargo, de acuerdo con la solicitud de reconsideración, las exportaciones procedentes de Taiwán eran supuestamente objeto de dumping, con márgenes entre el 14 % y el 50 %. No se dispone de información que permita extraer una conclusión diferente. Además, el hecho de que se constató que la única empresa investigada practicaba dumping en el mercado de la Unión, así como que el precio medio del producto afectado importado de Taiwán era inferior al precio medio de exportación de dicha empresa, confirma la existencia de dumping a escala nacional sobre la base de la información verificada.
2.3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
(51)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó también la probabilidad de continuación del dumping para Taiwán.
(52)
A este respecto, se analizaron los siguientes elementos: la capacidad excedentaria de los productores exportadores taiwaneses, el atractivo del mercado de la Unión para los productores taiwaneses y sus exportaciones a terceros países.
2.3.1. Capacidad excedentaria de los exportadores
(53)
En cuanto a la capacidad excedentaria de los exportadores, dada la escasa información disponible sobre la industria de SAI de Taiwán, las conclusiones siguientes se basan fundamentalmente en la información que figura en la solicitud de reconsideración y en la obtenida durante las visitas de inspección. Según la solicitud de reconsideración, nuevos productores taiwaneses de SAI han invertido en equipos nuevos para aumentar su capacidad de producción. Además, la inspección mostró que se espera que las inversiones aumenten la capacidad en un 12 % en 2011 en comparación con el período de investigación (en lo sucesivo, «PI») de la investigación inicial. Durante el PIR, la capacidad excedentaria del productor que cooperó era del 7 % de la capacidad total de producción. Los niveles de existencias eran muy bajos, ya que la empresa que cooperó produce el producto afectado solo por encargo.
2.3.2. Atractivo del mercado de la Unión
(54)
El atractivo del mercado de la Unión puede ilustrarse por el hecho de que la imposición de derechos antidumping no afectó a las exportaciones taiwanesas a la Unión. Según Eurostat y los datos de importación verificados, los volúmenes de las importaciones procedentes de Taiwán fueron bastante estables entre 2007 y el PIR, pero el valor de estas importaciones disminuyó un 16 % en dicho período. Esto indica que la media del precio de venta de las SAI originarias de Taiwán disminuyó durante el PIR. Esto demuestra que, a pesar de las medidas en vigor, los exportadores taiwaneses pudieron mantener el volumen de exportación y reducir aún más sus precios.
(55)
A este respecto, una de las partes taiwanesas interesadas señaló que la reducción de los precios de las exportaciones taiwanesas no había sido consecuencia de una estrategia hostil de fijación de precios por parte de los exportadores, sino más bien de la evolución de los precios de la principal materia prima (el alambrón). Cabe señalar que la disminución de los precios de las materias primas afectó a todos los productores de SAI de una manera similar. Sin embargo, no varía la conclusión de que el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para los exportadores taiwaneses, ya que consiguieron mantener el volumen de sus exportaciones a pesar de las medidas antidumping en vigor.
2.3.3. Precios de exportación a terceros países
(56)
En cuanto a las exportaciones taiwanesas a terceros países, cabe señalar que los datos sobre las exportaciones taiwanesas que pudieron analizarse abarcan códigos SA enteros. En comparación con las estadísticas de importación de la UE a nivel de TARIC, el producto afectado representa en torno a un 2,6 % en términos de volumen dentro de estos códigos SA. Por lo tanto, estos datos no son pertinentes como fuente de información sobre los volúmenes y los precios de las exportaciones del producto afectado de Taiwán a terceros países. Sin embargo, los datos de exportación verificados obtenidos de los tres exportadores taiwaneses incluidos en la muestra muestran una disminución del volumen de exportación a terceros países. Esto sugiere que las exportaciones de Taiwán están más orientadas hacia la UE.
(57)
También cabe observar que la información proporcionada por los exportadores taiwaneses que cooperaron muestra que el precio de venta por unidad es un 10 % más elevado cuando venden sus productos en la Unión en comparación con otros países y que el volumen exportado a otros países solo representa el 20 % del volumen de exportaciones a la Unión.
2.4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping
(58)
Teniendo en cuenta las constataciones descritas, cabe concluir que las exportaciones procedentes de Taiwán siguen siendo objeto de dumping y que probablemente continuaría el dumping en el mercado de la Unión si se eliminaran las medidas antidumping vigentes. Teniendo en cuenta la capacidad excedentaria existente en Taiwán y el atractivo del mercado de la Unión, parece existir un incentivo para que los productores exportadores taiwaneses incrementen sus exportaciones al mercado de la Unión a precio de dumping si la medida actual deja de tener efecto.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
1. Producción de la Unión
(59)
Para establecer la producción total de la Unión se utilizó toda la información disponible sobre los productores de la Unión, tanto la facilitada en la solicitud de reconsideración como los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación.
(60)
A partir de ahí, se estimó que la producción total de la Unión durante el PI se situaba en torno a las 63 000 toneladas. Esta cifra incluye la producción de todos los productores de la Unión que se dieron a conocer y el volumen de producción estimado de los productores que no se manifestaron en el procedimiento.
(61)
Como se ha indicado en el considerando 11, se aplicó un muestreo a la investigación de los productores de la Unión. Entre los doce productores que facilitaron información, se seleccionó una muestra de seis productores. Posteriormente, como se ha explicado en el considerando 17, un productor no cooperó. Las empresas que cooperaron incluidas en la muestra representan alrededor del 31 % de la producción total estimada de la Unión.
2. Industria de la Unión
(62)
Se considera, pues, que todos los productores de la Unión a los que se refiere el considerando 59 constituyen la industria de la Unión a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hará referencia a ellos como la «industria de la Unión».
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(63)
Para evaluar el volumen y las tendencias de los precios se utilizaron las estadísticas de importación de Eurostat relativas a los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70, junto con los datos proporcionados en la solicitud de reconsideración y los datos recabados de los productores de la Unión antes y después del inicio de la investigación, completados por las respuestas verificadas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
2. Consumo de la Unión
(64)
El consumo de la Unión se determinó a partir de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en la Unión, obtenidos de la solicitud de reconsideración y completados por datos verificados obtenidos de los productores incluidos en la muestra que cooperaron y del volumen de las importaciones basado en datos de Eurostat.
(65)
Con arreglo a todo ello, el consumo de la Unión evolucionó del siguiente modo:
Cuadro 1
2007
2008
2009
PIR
Consumo total de la Unión (toneladas)
123 224
120 598
101 143
121 402
Índice (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Entre 2007 y el PIR, el consumo de la Unión se mantuvo relativamente estable. Sin embargo, entre 2007 y 2009 se registró una dramática disminución del 18 %, en línea con los efectos negativos globales de la crisis financiera. Entre 2009 y el PIR, el consumo de la Unión se recuperó de nuevo con un aumento del 20 %.
3. Volumen, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de los países en cuestión
3.1. Acumulación
(67)
Para evaluar la acumulación de las importaciones procedentes de los países afectados se examinó la situación particular de ambos países atendiendo a las condiciones expuestas en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(68)
Se constató que los volúmenes de importación tanto de China como de Taiwán estaban por encima del umbral de minimis previsto en el artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base y no eran desdeñables. Además, los volúmenes de importaciones de ambos países siguieron una tendencia similar durante el período considerado, con una disminución entre 2007 y 2009 seguida de un incremento en el PIR. En cuanto a los precios medios de importación, tal como se ha explicado en el considerando 31, la evolución de los precios de las importaciones de China mostró que el precio medio de las importaciones, según Eurostat, aumentó. Sin embargo, un análisis más detallado puso de manifiesto que el precio de las SAI declarado en el código de la nomenclatura combinada que representa la mayor parte de la cantidad total importada durante el PIR disminuyó un 24 % durante el período considerado. Los precios taiwaneses se redujeron durante el período considerado y estaban en su nivel más bajo durante el PIR. La investigación también puso de manifiesto que las condiciones de competencia entre los operadores pertinentes fueron similares. Así pues, se considera que se daban las condiciones de acumulación.
3.2. Importaciones objeto de dumping procedentes de China y Taiwán
(69)
Las importaciones procedentes de China y Taiwán evolucionaron como sigue durante el período considerado:
Cuadro 2
2007
2008
2009
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de los países afectados (toneladas)
8 559
6 636
6 154
8 795
Índice (2007 = 100)
100
78
72
103
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de los países afectados
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Índice (2007 = 100)
100
79
88
104
Precio medio de las importaciones procedentes de los países afectados (EUR/tonelada)
4 998
4 709
4 656
4 730
Índice (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Como muestra el cuadro anterior, el volumen de las importaciones procedentes de los países afectados aumentó un 3 % durante el período considerado. En consonancia con la evolución del consumo, se produjo un descenso en el período 2008-2009. No obstante, esta disminución fue menos marcada que el descenso del consumo en el mismo período. Entre 2009 y el PIR, las importaciones volvieron a aumentar un 43 %.
(71)
Los precios medios de las importaciones disminuyeron un 5 % durante el período considerado. Al igual que los volúmenes, los precios de importación también se hallaban en su nivel más bajo en 2009, tras lo cual aumentaron ligeramente.
(72)
En el período considerado, la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping siguió la evolución del consumo y se mantuvo estable en torno al 7 %.
3.3. Subcotización de los precios
(73)
Teniendo en cuenta la falta de cooperación de los productores exportadores de China y la escasa cooperación de los productores exportadores de Taiwán, se dispone de muy poca información con respecto a los tipos de SAI exportados a la Unión. Esto, junto con el hecho de que el producto afectado abarca diversos tipos de SAI con una gran variación de precios (por ejemplo, los precios unitarios en la categoría de tornillos para madera pueden variar treinta veces), hizo imposible hacer una comparación de precios coherente para establecer los márgenes de subcotización. La comparación de la media ponderada del precio de venta de la industria de la Unión a clientes no vinculados de la Unión, ajustada a precio de fábrica, con el precio de importación cif medio de los países afectados, según datos de Eurostat, no mostró ninguna subcotización en el PIR. Por lo que respecta a Taiwán, el único productor exportador que cooperó en la investigación exportó un tipo específico de SAI cuya producción en la Unión es muy limitada. Por tanto, en ausencia de tipos de producto correspondientes, no fue posible calcular la subcotización tipo por tipo de esta empresa.
4. Situación económica de la industria de la Unión
4.1. Observaciones preliminares
(74)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos que influyen en la situación de la industria de la Unión.
(75)
Como consecuencia de la utilización de un muestreo, los indicadores del perjuicio se han establecido, en parte, con respecto a la industria de la Unión en su conjunto y, en parte, con respecto a los productores de la Unión incluidos en la muestra. El análisis del perjuicio por lo que respecta a los datos macroeconómicos, como la cuota de mercado, la producción, la capacidad y la utilización de capacidades, el volumen de ventas, el crecimiento, las existencias, el empleo y la productividad se basó en datos de la industria de la Unión en su conjunto. En los demás casos (precios de transacción, inversión y rendimiento de la inversión, salarios, rentabilidad, flujo de caja y capacidad de obtener capital) se utilizaron los datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
4.2. Producción
(76)
El cuadro que figura a continuación muestra una reducción de la producción del 17 % durante el período considerado. En consonancia con una disminución de la demanda, la producción de la industria de la Unión registró un descenso brusco del 24 % entre 2007 y 2009, seguido de un ligero aumento del 10 % entre 2009 y el PIR.
Cuadro 3
2007
2008
2009
PIR
Producción (toneladas)
74 514
69 514
56 396
62 213
Índice (2006 = 100)
100
93
76
83
Fuente: Macrodatos.
4.3. Capacidad y utilización de la capacidad
(77)
La capacidad de producción disminuyó un 13 % durante el período considerado y, en consonancia con la evolución de la producción, la tasa de utilización de la capacidad registró un ligero descenso del 4 % entre 2007 y el PIR.
Cuadro 4
2007
2008
2009
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
148 039
140 743
12 200
128 881
Índice (2006 = 100)
100
95
86
87
Utilización de la capacidad
50 %
49 %
44 %
48 %
Índice (2006 = 100)
100
98
88
96
Fuente: Macrodatos.
4.4. Existencias
(78)
El nivel de las existencias de la industria de la Unión disminuyó en 2008 con respecto a 2007 y permaneció estable entre 2008 y el PIR. Durante el PIR, el nivel de las existencias aumentó algo, pero fue un 26 % inferior al de 2007.
Cuadro 5
2007
2008
2009
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
9 688
7 465
6 964
7 139
Índice (2006 = 100)
100
77
72
74
Fuente: Macrodatos.
4.5. Volumen de ventas
(79)
Las ventas efectuadas por la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes independientes disminuyeron un 25 % durante el período considerado. Los volúmenes de ventas disminuyeron un 28 % entre 2007 y 2009, alcanzando su nivel más bajo en 2009. No obstante, durante el PIR los volúmenes de ventas se recuperaron y mostraron un incremento del 5 % con respecto a los niveles de 2009. Cabe señalar que este aumento fue muy inferior al aumento de la demanda (20 %) en el mismo período.
Cuadro 6
2007
2008
2009
PIR
Volumen de ventas de la UE a clientes independientes (toneladas)
62 326
56 042
44 627
46 851
Índice (2007 = 100)
100
90
72
75
Fuente: Macrodatos.
4.6. Cuota de mercado
(80)
La cuota de mercado detentada por la industria de la Unión se redujo progresivamente en unos doce puntos porcentuales entre 2007 y el PIR.
Cuadro 7
2007
2008
2009
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Índice (2007 = 100)
100
92
87
76
Fuente: Macrodatos.
4.7. Crecimiento
(81)
Como se muestra en el cuadro 1 del considerando 65, el consumo de la Unión disminuyó entre 2007 y 2009, tras lo cual aumentó de nuevo hasta alcanzar casi el mismo nivel que en 2007. Sin embargo, la industria de la Unión perdió doce puntos porcentuales de cuota de mercado durante el período considerado, mientras que la cuota de mercado de las importaciones se mantuvo estable.
4.8. Empleo
(82)
El nivel de empleo en la industria de la Unión disminuyó un 7 % entre 2007 y el PIR.
Cuadro 8
2007
2008
2009
PIR
Empleo en relación con el producto afectado (trabajadores)
954
1 007
863
886
Índice (2007 = 100)
100
106
90
93
Fuente: Macrodatos.
4.9. Productividad
(83)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por persona empleada y año, disminuyó un 10 % entre 2007 y el PIR. Alcanzó su nivel más bajo en 2009 y se recuperó durante el PIR.
Cuadro 9
2007
2008
2009
PIR
Productividad (toneladas por trabajador)
78,1
69
65,3
70,2
Índice (2007 = 100)
100
88
84
90
Fuente: Macrodatos.
4.10. Precios de venta y factores que influyen en los precios del mercado interior
(84)
Los precios de venta unitarios de la industria de la Unión mostraron una notable tendencia a la baja entre 2007 y 2009, cuando disminuyeron un 50 %. Esto se debió a la importante disminución de los costes de la materia prima utilizada para producir SAI. Aunque durante el PIR los precios de venta se recuperaron en comparación con el año 2009, aún eran un 35 % inferiores a los de principios del período considerado.
(85)
La investigación mostró que la disminución de los precios de venta entre 2007 y 2009 refleja en parte la incidencia de la crisis económica, que conllevó una disminución de los costes de un 28 % en ese período. Esta disminución refleja principalmente la evolución de los precios del níquel, la principal materia prima utilizada en la producción de sujeciones de acero inoxidable. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que, aunque la crisis financiera tuvo una incidencia negativa sobre los precios de venta, generó también una presión a la baja de las importaciones, en particular las procedentes de otros terceros países, que se expandieron en el mercado de la Unión, pese a que el consumo se mantuvo plano, lo que ejerció presión sobre los precios de los principales tipos de productos fabricados y vendidos por la industria de la Unión, que se vio forzada a aplicar una reducción de sus precios de venta superior a la disminución de los costes. Esto conllevó un deterioro significativo de los resultados de la industria de la Unión durante dicho período. Aunque los precios de venta aumentaron durante el PIR en comparación con 2009, su nivel no fue suficiente para cubrir la totalidad de los gastos y para que la industria de la Unión obtuviera un margen razonable de beneficio.
(86)
Los precios de venta que figuran en el siguiente cuadro son precios medios por tonelada, que dependen en gran medida de la combinación de productos. Como se explica en el considerando 73, en determinadas categorías de SAI los precios pueden variar hasta treinta veces.
Cuadro 10
2007
2008
2009
PIR
Precios medios de venta (EUR/tonelada)
5 842
4 437
2 914
3 803
Índice (2007 = 100)
100
76
50
65
Fuente: Microdatos.
4.11. Salarios
(87)
Entre 2007 y el PIR, el salario medio por trabajador disminuyó un 12 %.
Cuadro 11
2007
2008
2009
PIR
Coste laboral anual por trabajador (miles de EUR)
47
44
41
42
Índice (2007 = 100)
100
94
87
88
Fuente: Microdatos.
4.12. Inversiones
(88)
En 2008 la industria de la Unión realizó inversiones considerables en la producción de SAI, en comparación con los demás años incluidos en el período considerado. Después de ese año, se produjo una disminución de las inversiones.
Cuadro 12
2007
2008
2009
PIR
Inversiones netas (miles de EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Índice (2007 = 100)
100
395
123
92
Fuente: Microdatos.
4.13. Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(89)
Como se ha indicado en el considerando 81, la investigación puso de manifiesto que, aunque la disminución de los precios de venta reflejó parcialmente la disminución de los costes, los precios de la industria de la Unión sufrieron la presión ejercida por las importaciones de SAI y no permitieron cubrir todos los costes ocasionados por la producción y venta de las SAI. Esto produjo un deterioro sustancial de la rentabilidad, que fue positiva en 2007 y negativa a partir de entonces, tal como se muestra en el cuadro siguiente.
(90)
El rendimiento de las inversiones («ROI») disminuyó significativamente desde un nivel del 29 % en 2007 a un -17 % en el PIR.
Cuadro 13
2007
2008
2009
PIR
Rentabilidad neta de las ventas en la UE a clientes no vinculados (porcentaje de las ventas netas)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
ROI (beneficio neto en porcentaje del valor contable neto de las inversiones)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Fuente: Microdatos.
4.14. Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(91)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación también disminuyó significativamente durante el período considerado. Alcanzó su nivel más bajo en 2009, tras lo cual aumentó ligeramente. No obstante, durante el PIR el flujo de caja fue significativamente inferior al de 2007.
Cuadro 14
2007
2008
2009
PIR
Flujo de caja (miles de EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Índice (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Fuente: Microdatos.
4.15. Magnitud del margen de dumping
(92)
A pesar de las medidas vigentes, siguió habiendo un importante dumping, a niveles del 13,6 % al 61,8 % en el caso de China y del 14 % al 50 % en el de Taiwán, según datos obtenidos de la solicitud de reconsideración y del único productor exportador taiwanés que cooperó. La incidencia de los márgenes reales de dumping sobre la industria de la Unión no puede considerarse insignificante.
4.16. Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(93)
Casi todos los indicadores examinados muestran un deterioro de la situación económica y financiera de la industria de la Unión tras el año 2007. A pesar de las medidas en vigor, las importaciones procedentes de los países afectados aumentaron ligeramente y mantuvieron su cuota de mercado estable. En 2009, cuando la crisis financiera afectó a la demanda global de la Unión y los precios de venta se mantuvieron bajo presión, los productores de la Unión perdieron gran parte de sus clientes. Solo algunos productores de la Unión lograron aumentar sus volúmenes de producción mediante la producción de otros tipos de elementos de sujeción (por ejemplo, sujeciones de acero a base de carbono) y pudieron beneficiarse de economías de escala y, así, compensar la pérdida de volumen de ventas que sufrió el sector de las SAI. Al mismo tiempo, los productores de la Unión realizaron esfuerzos para aumentar sus inversiones a fin de fabricar con mayor eficacia. Durante el PIR, la industria de la Unión consiguió mejorar su rendimiento, aunque siguió siendo deficitaria. No es probable que mejore la situación, dado que el nivel previsto de utilización de la capacidad es muy bajo.
5. Efecto de las importaciones objeto de dumping y otros factores
5.1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(94)
La investigación mostró que, a pesar de las medidas en vigor y del descenso del consumo de la Unión durante el período considerado, las importaciones procedentes de China y de Taiwán aumentaron ligeramente durante el período considerado, manteniendo su cuota de mercado estable.
(95)
Como se describe en el considerando 73, no fue posible hacer una comparación de precios coherente entre los precios de importación de los países afectados y los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, habida cuenta de la falta de información sobre los tipos exportados por los productores exportadores taiwaneses y de China, así como debido a la gran variación de precios de los diferentes tipos de productos en este precio medio. De hecho, los precios de exportación del único productor taiwanés que cooperó no pudieron compararse de manera significativa con los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra, ya que no había correlación de tipos de productos similares.
(96)
Tras la comunicación final, el productor taiwanés que cooperó mencionado en el considerando 22 alegó que sus exportaciones no habían causado ningún perjuicio al solicitante, ya que produce tipos de SAI fabricados únicamente por unos pocos productores de la Unión en cantidades limitadas. A este respecto, cabe señalar, en primer lugar, que la evaluación del perjuicio se realiza para la industria de la Unión en su conjunto y no solamente para el solicitante. En segundo lugar, las medidas están en vigor para la gama de productos definida en la investigación original y, como se explica en el considerando 21, no es posible modificar la definición del producto en el contexto de una reconsideración por expiración.
5.2. Efecto de la crisis económica
(97)
Debido a las positivas condiciones económicas imperantes en la industria del acero y las industrias afines en 2007, la industria de la Unión estaba en una relativa buena situación económica cuando empezó la crisis económica a finales de 2008. Incluso cuando el mercado se estancó, en particular en 2009, algunos productores de la Unión continuaron invirtiendo para sustituir maquinaria y equipos obsoletos con objeto de reducir los costes de producción y ser más competitivos para hacer frente a las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados y al rápido incremento de las importaciones a bajo precio procedentes de otros terceros países. Además, cuando se constató un descenso en la demanda, los productores de la Unión también se enfrentaron al fuerte poder de negociación de los grandes distribuidores, que empezaron a ejercer mayor presión sobre los precios, lo que repercutió negativamente en la situación económica de las industrias de la Unión.
5.3. Importaciones procedentes de otros países
(98)
También se analizó la incidencia de las importaciones procedentes de otros terceros países. Su volumen de importación combinado aumentó un 26 % durante el período considerado, pasando de unas 52 000 toneladas a aproximadamente 66 000 toneladas. Al mismo tiempo, los precios medios de importación disminuyeron un 28 % durante el período considerado y, por lo tanto, su cuota de mercado aumentó del 42,5 % en 2007 a un 54,2 % en el PIR.
(99)
Al parecer, la mayor parte de las importaciones procedentes de otros terceros países son de la India, Filipinas y Malasia. Las importaciones procedentes de estos tres países representaron una cuota total de mercado de alrededor del 36 % en el PIR.
(100)
Las importaciones procedentes de la India aumentaron un 141 % durante el período considerado, pasando de unas 8 000 toneladas en 2007 a casi 20 000 toneladas en el PIR. Los precios medios de importación disminuyeron un 32 % durante el mismo período y fueron considerablemente inferiores al precio medio de venta de la industria de la Unión en el PIR. Por tanto, los productores indios incrementaron su cuota de mercado del 6,7 % en 2007 al 16,4 % en el PIR.
(101)
Las importaciones procedentes de Filipinas muestran una tendencia similar a las de la India y aumentaron un 129 % durante el período considerado, pasando de unas 6 000 toneladas en 2007 a cerca de 14 000 toneladas en el PIR. Los precios medios de importación disminuyeron un 38 % durante el mismo período y subcotizaron el precio medio de venta de la industria de la Unión en el PIR. En consecuencia, la cuota de mercado de Filipinas aumentó del 4,9 % en 2007 al 11,4 % en el PIR.
(102)
En cuanto a las importaciones procedentes de Malasia, aunque se observa una tendencia a la baja de las importaciones durante el período considerado (-27 %), los exportadores malayos mantuvieron una cuota de mercado del 8,2 % en el PIR. Además, según los datos de Eurostat, los precios medios de las importaciones procedentes de Malasia eran superiores a los de los países afectados al principio del período considerado, pero en la segunda parte los precios eran considerablemente inferiores.
(103)
En conclusión, parece que los exportadores de otros terceros países, en particular de la India, Filipinas y Malasia, se han beneficiado de la existencia de medidas antidumping contra China y Taiwán. En la segunda parte del período considerado, las importaciones de la India y Filipinas crecieron más del doble, a precios inferiores a los de China y de Taiwán, mientras que las importaciones procedentes de Malasia mostraron una tendencia a la baja. Esta presión adicional de los precios tuvo una incidencia negativa suplementaria sobre la industria de la Unión, que vio cómo sus beneficios y otros indicadores financieros mostraban una fuerte tendencia negativa a partir de 2008. Por lo tanto, la evolución de las importaciones procedentes de la India y Filipinas han contribuido sin duda a la pérdida de cuota de mercado de la industria de la Unión y a la evolución negativa de su situación financiera.
Cuadro 15
2007
2008
2009
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de otros países (toneladas)
52 339
57 920
50 362
65 756
Índice (2007 = 100)
100
111
96
126
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros países
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Precio de las importaciones procedentes de otros países (EUR/tonelada)
5 830
4 993
4 384
4 196
Índice (2007 = 100)
100
86
75
72
Volumen de las importaciones procedentes de la India (toneladas)
8 282
13 667
16 776
19 945
Índice (2007 = 100)
100
165
203
241
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la India
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Precio de las importaciones procedentes de la India (EUR/tonelada)
4 632
3 758
3 123
3 164
Índice (2007 = 100)
100
81
67
68
Volumen de las importaciones procedentes de Filipinas (toneladas)
6 048
7 046
5 406
13 854
Índice (2007 = 100)
100
117
89
229
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Filipinas
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Precios de las importaciones procedentes de Filipinas (EUR/tonelada)
5 685
4 645
3 474
3 505
Índice (2007 = 100)
100
82
61
62
Volumen de las importaciones procedentes de Malasia (toneladas)
13 548
13 712
9 810
9 933
Índice (2007 = 100)
100
101
72
73
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Malasia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Precios de las importaciones procedentes de Malasia (EUR/tonelada)
5 062
4 203
2 963
3 068
Índice (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Conclusión
(104)
Aunque el consumo de la Unión se mantuvo bastante estable durante el período considerado, la industria de la Unión perdió el 25 % de su volumen de ventas en la Unión durante el mismo período, lo que provocó una pérdida de cuota de mercado desde el 50,6 % en 2007 al 38,6 % en el PIR. Al mismo tiempo, las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados mantuvieron su cuota de mercado estable.
(105)
Entre 2007 y el PIR, a pesar de la existencia de las medidas antidumping, la mayor parte de los indicadores de perjuicio evolucionó negativamente: la producción y el volumen de ventas disminuyeron un 17 % y un 25 % respectivamente, mientras que la capacidad y la utilización de la capacidad disminuyeron, registrándose a continuación un descenso de los niveles de empleo y de productividad. La rentabilidad descendió del 7 % en 2007 a un -3 % en el PIR y el flujo de caja experimentó una tendencia negativa similar.
(106)
Se concluye que la situación de la industria de la Unión se deterioró en conjunto durante el período considerado y que la industria de la Unión se encontraba en una situación frágil a finales del PIR, cuando sus esfuerzos por mantener los volúmenes de ventas y un nivel de precios suficiente se vieron obstaculizados por la presencia cada vez mayor de importaciones objeto de dumping procedentes de los países en cuestión, así como de importaciones a bajo precio procedentes de otros terceros países.
F. PROBABILIDAD DE LA CONTINUACIÓN DEL PERJUICIO
1. Relación entre los volúmenes y precios de exportación de los países afectados a terceros países y los volúmenes y precios de exportación a la Unión
(107)
Debido a la falta de cooperación de los exportadores de China, no se dispone de información sobre sus precios de exportación a otros mercados. En cuanto a Taiwán, sobre la base de la información disponible de las empresas inspeccionadas, los precios medios de exportación a terceros países son inferiores a los practicados en el mercado de la Unión. Por tanto, se considera que, si las medidas dejaran de tener efecto, los exportadores taiwaneses tendrían un incentivo para desplazar cantidades significativas de exportaciones desde otros terceros países hacia el mercado de la Unión, que resulta más atractivo.
2. Capacidad no utilizada en los países afectados
(108)
Sobre la base de la información disponible, se considera que existe una gran capacidad de producción disponible tanto en China como en Taiwán y que ambos países pueden aumentar rápidamente su volumen de producción. A este respecto, se recuerda que la imposición de medidas antidumping sobre las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero originarios de China en 2009 (8) provocó un descenso de las importaciones de China y liberó capacidad que podría utilizarse para la producción de SAI. Además, cabe señalar que una investigación de elusión recientemente finalizada amplió las medidas impuestas sobre determinados elementos de fijación de hierro o acero originarios de China a las importaciones procedentes de Malasia (9). Por tanto, existe capacidad para incrementar de manera significativa las cantidades exportadas a la UE, en particular porque no hay indicios de que ni los mercados de terceros países ni el mercado interior puedan absorber la producción adicional.
3. Conclusión
(109)
Es evidente que los productores de los países afectados tienen el potencial necesario para aumentar sus volúmenes de exportación al mercado de la UE de forma significativa. Además, con respecto a Taiwán, parece que los precios de exportación a terceros países son inferiores a los aplicados en el mercado de la Unión, con lo que aumenta la probabilidad de que una parte de las exportaciones a terceros países se reoriente al mercado de la UE en ausencia de medidas. Esto, con toda probabilidad, incidiría negativamente en la situación económica de la industria de la Unión.
(110)
Como se ha señalado anteriormente, la industria de la Unión sigue siendo vulnerable. Si dicha industria se ve expuesta a un aumento del volumen de las importaciones de los países afectados a precios objeto de dumping, es probable que se sigan deteriorando sus ventas, sus cuotas de mercado y sus precios de venta, con el consiguiente empeoramiento de su situación financiera. Por tanto, sobre esta base, se concluye que la derogación de las medidas muy probablemente conduciría a un agravamiento de la ya de por sí frágil situación de la industria de la Unión y a la reaparición de un perjuicio aún mayor para esta.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(111)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(112)
Cabe recordar que en la investigación inicial se consideró que la imposición de medidas no era contraria al interés de la Unión. Además, el hecho de que la presente investigación sea una reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en la que ya han estado en vigor medidas antidumping, permite evaluar cualquier efecto negativo excesivo de estas para las partes afectadas.
(113)
De este modo, se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación del dumping, existían razones de peso que llevaran a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no respondía al interés de la Unión.
2. Interés de la industria de la Unión
(114)
La industria de la Unión ha demostrado ser una industria estructuralmente viable. Esto se vio confirmado por la situación económica, bastante saneada, observada a principios del período considerado. Sin embargo, a lo largo de todo el período considerado, la industria de la Unión perdió volumen de ventas y cuota de mercado, y los precios de venta disminuyeron, mientras que las importaciones procedentes de los países afectados aumentaron ligeramente, a pesar de las medidas en vigor. Durante el mismo período, la situación financiera de la industria de la Unión se deterioró y registró pérdidas. Sin las medidas, la industria de la Unión estaría muy probablemente en una situación aún peor.
3. Interés de los importadores/usuarios
(115)
Ninguno de los veinte usuarios contactados se ofreció a cooperar. Se recuerda que en la investigación original solo un usuario cooperó, y se concluyó que los usuarios podían obtener el producto objeto de la investigación no solo de los países afectados, sino también de otras fuentes de suministro. Además, dada la incidencia marginal de las SAI sobre los costes de los productos derivados, se concluyó que las medidas no afectarían negativamente a las industrias usuarias.
(116)
Solo uno de los tres importadores incluidos en la muestra respondió al cuestionario. Su cuota de importaciones procedentes de los países afectados era muy limitada y se situó en un 1,1 % durante el PIR. Además, la investigación puso de manifiesto que el importador obtuvo una importante rentabilidad (entre el 5 % y el 10 %) y que el porcentaje que suponía el producto afectado en relación con la actividad total de la empresa era inferior al 10 %. Por lo tanto, puede concluirse que el mantenimiento de las medidas tendría una incidencia muy limitada para dicho importador.
4. Conclusión
(117)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso para no mantener las medidas antidumping actualmente en vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(118)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(119)
Se desprende de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la República Popular China y de Taiwán establecidas por el Reglamento (CE) no 1890/2005.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se impone un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes, actualmente clasificadas con los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70, originarias de la República Popular China y de Taiwán.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos manufacturados por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
País
Empresas
Tipo del derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
República Popular China
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Todas las demás empresas
27,4
A999
Taiwán
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipéi
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Empresas enumeradas en el anexo
15,8
A649
Todas las demás empresas
23,6
A999
3. Salvo especificación en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 4 de enero de 2012.