РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 115/2012 НА КОМИСИЯТА
от 9 февруари 2012 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за образуване на процедура“), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура (наричано по-долу „антисубсидийната процедура“) по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричана по-долу „Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) (наричано по-долу „известие за откриване“), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура беше открита след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди образуването на процедурата и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определени скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия причинява съществена вреда на индустрията на Съюза. ПИ беше поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. Такова решение не беше намерено.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(5)
Комисията официално извести за образуването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от него, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за образуване на процедурата.
(6)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка от производители износители от Индия
(7)
С оглед на големия брой производители износители в Индия в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка за установяване на субсидиране в съответствие с член 27 от основния регламент.
(8)
За дареши Комисията дали е необходимо формирането на извадка и ако е необходимо, да направи подбор за нея, производителите износители от Индия бяха приканени да заявят интереса си в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за своя износ и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г.
(9)
Със съответните индийски органи също бяха проведени консултации във връзка с подбора на представителна извадка.
(10)
Общо пет производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Тези съдействащи дружества съобщиха данните за износа на разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа за Съюза на разглеждания продукт, съобщен за разследвания период от петте съдействащи дружества, показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези пет производители износители.
1.2.2. Подбор на извадката от съдействащите дружества от Индия
(11)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три отделни дружества, представляващи заедно около 98 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза.
(12)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и индийските органи относно съставянето на извадката. Двамата производители износители, които не бяха подбрани в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както беше споменато в съображение 11 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на дружествата, невключени в извадката
(13)
Заявление за индивидуално разглеждане съгласно член 27, параграф 3 от основния регламент беше получено от един невключен в извадката производител износител. Разглеждането на това заявление на временния етап щеше да бъде прекалено обременяващо. Поради това решението дали да бъде извършено индивидуално разглеждане по отношение на това дружество ще бъде взето на по-късен етап от процедурата.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(14)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(15)
В известието за образуване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основи на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на разследвания период. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно цесеъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за образуване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(16)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири компании, включени в извадката, все още представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през разследвания период. Поради това извадката беше сметната за все още представителна за индустрията на Съюза. Проверките на място се проведоха в помещенията на три от тези дружества. На този временен етап от разследването беше прието, че изчерпателен документален анализ е достатъчен за удостоверяване на данните, предоставени от четвъртото дружество, включено в извадката.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(17)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 27 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.2.6. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други дружества, които се представиха в рамките на срока, определен в известието за образуване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на ПИ, на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители в Съюза, на сътрудничилите вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(19)
Отговори бяха получени от ПИ, включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите или потребителите, с които беше осъществен контакт, не предостави отговори на въпросника.
(20)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на субсидирането, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители от Съюза
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Италия,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия,
-
Ugivis S.A., Belley, Франция;
Производители износители от Индия
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Разследван период
(21)
Разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(22)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части („разглежданият продукт“) с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Подобен продукт
(23)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от индустрията на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Поради тази причина те временно се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(24)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения;
б)
схема за предварителни разрешения;
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство;
г)
схема за експортно ориентирани единици;
д)
схема за фокусиране върху продукта;
е)
схема за експортно кредитиране;
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(25)
Схемите а)-д), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-долу „ПВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно Политиката за външната търговия, който е от значение за производителите износители в настоящото разследване, е ПВТ 09-14. Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ПВТ 09-14,. в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(26)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква е) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(27)
Освобождаването от данък върху електроенергията, посочено в буква ж), е включено в Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-долу „DEPBS“)
a) Правно основание
(28)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(29)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(30)
Даден износител може да подаде заявление за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като определен процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.
(31)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia, размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS.
(32)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(33)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. Де факто не съществува строго определен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса.
(34)
Бе установено, че две от дружествата от извадката, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. и Raajratna Ventures Ltd., са използвали тази схема през РП.
г) Заключения по отношение на DEPBS
(35)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(36)
Освен това DEPBS е обвързана юридически с осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравняване по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(37)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на DEPBS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(39)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлиза на 4,70 %-6,53 %.
3.3. Схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, наричана по-долу „AAS“)
a) Правно основание
(41)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.3-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30А от НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 43 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по обхвата си по отношение на правилата относно правото на участие. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за физически износ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които правят доставки за крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от документ ПВТ 09-14 като доставчици на експортно ориентирана единица (наричана по-долу „ЕОU“), могат да участват в подсхемата на AAS за „планиран износ“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители имат право на свързаните с „планиран износ“ ползи в рамките на подсхемите: „предварително нареждане за освобождаване“ (наричано по-долу „ARO“) и насрещен вътрешен акредитив.
в) Практическо осъществяване
(43)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойноста, определен от осъществения внос, титулярят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всякакви произведени продукти, включени в групата продукти, за която се използва освободен от мито материал;
iii) междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 04-09. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за експортно ориентирана единица (ЕОU) или на дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ).
v) предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се признават за ARO и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да ползва предимствата от „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право на ползите на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS на междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(44)
Едно от дружествата, включени в извадката, е получило отстъпки по AAS във връзка с разгледания продукт през РП. Въпросното дружество е използвало една от подсхемите, т.е. AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравняване.
(45)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.
(46)
По отношение на подсхемата, използвана през РП от засегнатото дружество, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешението. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешението съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на така получения продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).
(47)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(48)
Дружеството, използващо схемата, действително е водило някакъв регистър на производството и потреблението. Допълнение 23 не е било попълнено надлежно и поради това не може да бъде смятано за действителен регистър на потреблението, както е предвидено в глави 4.26 и 4.30 от НП I 09-14. Действителен регистър на потреблението през РП не беше наличен и следователно не бе възможно да се проверят, inter alia, записите относно потреблението, за да се установи кои суровини са били употребявани при производството на изнасяния продукт и в какви количества, както е посочено в копието на допълнение 23. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 45 по-горе, нямаше водени от дружеството записи за това как е извършено това удостоверяване. Не съществуваше план на одита, нито друг съпътстващ материал за проведения одит (например доклад за одита), не съществуваше запис на информация за използваната методология и необходимите специфични изисквания за такава щателна дейност, за която се изисква подробно познаване от техническа гледна точка на производствения процес. Евентуално прекомерно опрощаване в полза на дружеството, съобщено в допълнение 23, не е предизвикало намеса или проверка от страна на съответните органи. В обобщение счита се, че разследваният износител не е бил в състояние да докаже, че са спазени съответните разпоредби от ПВТ 09-14.
г) Заключение по отношение на схемата AAS
(49)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследвания износител.
(50)
Освен това субсидиите, свързани с физическия износ по AAS несъмнено са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи ползи в рамките на тази схема.
(51)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 към основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 към основния регламент). Също така SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 към основния регламент).
(52)
Тази подсхема следователно подлежи на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване на мита за заместители, подлежащата на изравняване полза е опрощаването на общата сума на вносните мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ опрощаване на мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес по мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно опрощаване не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.
(54)
Размерът на субсидията за дружеството, което е използвало AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през РП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(55)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за засегнатото дружество през РП, възлиза на 2,94 %.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-долу „EPCGS“)
a) Правно основание
(56)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14 и глава 5 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(57)
В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(58)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани средства за производство) с намалена ставка на митото. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. Схемата предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък, т.е. шест години вместо осем години от датата на издаване на разрешението. Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави средства за производство и на местния пазар. В такъв случай местният производител на средства за произвосдство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на титуляря на лиценз по EPCGS.
(59)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема по време на РП.
г) Заключение по отношение на схемата EPCG
(60)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение на това от намаляването на митото произтича полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(61)
Освен това EPCGS е обвързана юридически с осъществяването на износа, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(62)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се потребява/влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната индустрия. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до РП, беше коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя пълната стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(64)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(65)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,11 %, 0,16 % и 0,19 %.
3.5. Схема за експортно ориентирани единици (наричана по-долу „EOUS“)
a) Правно основание
(66)
Подробни данни относно схемата за EOU се съдържат в глава 6 от ПВТ 09-14 и глава 6 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(67)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата за EOU. Предприятията в индустриалния сектор трябва да изпълнят условието за минимален инвестиционен праг в дълготрайни активи, за да могат да участват в EOUS.
в) Практическо осъществяване
(68)
Експортно ориентираните единици могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.
(69)
Заявлението за предоставяне на статут на ЕОU трябва да включва подробности за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомявано за свързаните с това одобрение ред и условия. Съгласието дружеството да бъде признато за участващо в EOUS е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(70)
Ключово задължение на ЕОU, както е посочено в документ ПВТ 09-14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи; т.е. през съответен референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(71)
Експортно ориентираните единици имат право на следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително средства за производство, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността FOB на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, по-специално на акциза върху готовата продукция;
v)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;
vi)
освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при експортни продажби в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността.
(72)
Единиците, чиято дейност попада в рамките на тази схема, са поставени под надзора на митническите служители.
(73)
Те са правно задължени да водят точна отчетност за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ съгласно съответния параграф от НП I 09-14. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните индийски органи чрез тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.
(74)
Въпреки това „в нито един момент дадена ЕОU не е длъжна да свързва всяка внесена партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби на вътрешния пазар (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или стокови наличности“, както е посочено в съответния раздел от НП I 09-14.
(75)
Продажбите на вътрешния пазар се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортните партиди на дадена ЕОU се наблюдава от митнически/акцизен служител.
(76)
В настоящия случай EOUS е използвана от един от износителите от извадката. Този износител е използвал схемата, за да внася суровини, консумативи и средства за производство без вносни мита, да си набавя стоки на вътрешния пазар без акцизи, да си възстановява данъка върху продажбите и да продава част от производството си на вътрешния пазар. По този начин той е извлякъл всички ползи, изброени в съображение 71 по-горе, подточки i)-vi). Въпреки това, по отношение на освобождаването от данъка върху доходите в съответствие с раздел 10B от Закона за данъка върху доходите, при разследването бе установено, че от 1 април 2010 г. дружеството няма право да ползва това освобождаване. Поради това разпоредбите за освобождаване от данък върху доходите на ЕОU не бяха разглеждани допълнително в контекста на настоящото разследване.
(77)
На много късен етап дружеството, за което беше установено, че извършва дейност като ЕОU, внесе подробни коментари относно схемата, като твърдеше, inter alia, че различните мерки, които са на разположение на ЕОЕ, не представляват субсидии, подлежащи на изравняване. Не бе възможно анализът на тези коментари да бъде приключен своевременно на този етап; той обаче ще бъде включен надлежно на следващия етап от настоящото разследване.
г) Заключения по отношение на EOUS
(78)
Освобождаването на ЕОU от три вида вносни мита („основно мито“, „допълнително мито за финансиране на образованието“ и „данък за финансиране на висшето и средното образование“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които иначе биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОU полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, като подобрява нейната ликвидност, понеже тя не е задължена да плаща обичайно дължимите мита и ѝ се възстановява данъкът върху продажбите.
(79)
Освен това, ЕОU не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). С въведената система за проверка се цели мониторинг на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(80)
Освобождаването от акциз и от неговия еквивалент под формата на вносно мито обаче не води до отказ от приходи, които при други обстоятелства са дължими. Акцизите и допълнителните мита, ако бъдат платени, могат да се използват като кредит за собствени бъдещи задължения за плащане на мита (т.нар. механизъм на централизиран ДДС - CENVAT), който представлява система, сравнима с ДДС, и дава възможност на индийските дружества да приспадат данъците върху покупките от дължимите данъци върху продажбите. Следователно тези мита не са окончателни. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не и върху суровините.
(81)
По този начин освобождаването от основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието, данъка за финансиране на висшето и средното образование и възстановяването на централния данък върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 3 от основния регламент. Те са обвързани юридически с осъществяването на износа и следователно се считат за специфични и подлежащи на изравняване съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Експортната цел на дадена ЕОU, както е посочено в глава 6.1 от ПВТ 09-14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(82)
По този начин през РП ползата, подлежащата на изравняване, е опрощаването на вносните мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование), обикновено дължими при внос, а така също и възстановяването на централния данък върху продажбите.
i) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) и възстановяване на централния данък върху продажбите на суровини и консумативи
(83)
Размерът на субсидиите за износителите, които са експортно ориентирани единици, е изчислен въз основа на несъбраните вносни мита (основното мито, допълнителното мито за финансиране на образованието и данъка за финансиране на висшето и средното образование) върху материалите, внесени за ЕОU като цяло, и данъка върху продажбата, възстановен през РП. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размерът на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не и била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 2,68 %.
ii) Освобождаване от вносни мита (основно мито, допълнително мито за финансиране на образованието и данък за финансиране на висшето и средното образование) върху средствата за производство
(84)
Средствата за производство не се влагат физически в готовите стоки. В съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент ползата за засегнатото дружество бе изчислена въз основа на размера на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на периода на нормална амортизация на подобни средства за производство в едно от разследваните дружества. Така изчисленият размер, който се отнася към РП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да се отрази стойността на ползата през това време и по този начин да се установи пълният размер на ползата от тази схема за получателя. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент този размер на субсидията бе разпределен върху съответния оборот от износа, натрупан през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. Така полученият марж на субсидията за засегнатото дружество бе 0,05 %.
(85)
По този начин общият марж на субсидията, получен за засегнатото дружество в рамките на EOUS, възлиза на 2,73 %.
3.6. Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme, наричана по-долу „FPS“)
a) Правно основание
(86)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 3.15 до 3.17 от ПВТ 09-14 и глави 3.9 до 3.11 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(87)
Съгласно параграф 3.15.2 от ПВТ 09-14, износителите на продукти, посочени в допълнение 37D към НП I 09-14, имат право да участват в схемата.
в) Практическо осъществяване
(88)
Износител на стоки, включени в списъка от допълнение 37D към НП I 09-14, може да кандидатства за одобрение на митнически кредит в рамките на схемата за FPS в размер на 2 % или 5 % от стойността FOB на износа. За продукт(и)/сектор(и) със специален фокус, включени в таблици 2 и 5 от горепосоченото допълнение 37D, обаче е налице възможност за ползване одобрение на митнически кредит в размер на 5 % от стойността FOB на износа. Разглежданият разследван продукт е включен в списъка на продуктите със специален фокус.
(89)
FPS е следекспортна схема, т.е. дружеството трябва да осъществи износ, за да има право на ползите съгласно тази схема. В резултат на това дружеството подава онлайн заявление до съответния орган заедно с копия на поръчка за износ и фактурата, банковата разписка, показваща, че са платени приложимите такси, копие от товарителниците и банковото удостоверение за получено плащане или удостоверение за входящ валутен превод при пряко договаряне на документите. Когато оригиналните екземпляри на товарителниците и/или банковите удостоверения за получено плащане са представени с цел получаване на ползи по друга схема, дружеството може да подаде заверени от самото него копия, като посочи съответния орган, на който са били представени оригиналните документи. Онлайн заявлението за кредити по FPS може да включва не повече от 50 товарителници.
(90)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по FРЅ могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на средства за производство и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по FPS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(91)
Бе установено, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата FPS
(92)
В рамките на FPS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по FPS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по FPS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(93)
Освен това ползването на FPS е обвързано юридически с осъществяването на износа и следователно схемата се счита за специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(94)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в FPS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може износителят да се ползва от схемата, е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FPS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(95)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент сумата на подлежащите на изравняване субсидии е изчислена с оглед на установената съществуваща през РП полза, предоставена на получателя. В това отношение бе счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по FPS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата, получена в рамките на FPS, да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема през РП.
(96)
Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху целия оборот от износа през РП като подходящ знаменател, тъй като субсидията е обвързана юридически с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(97)
Ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за двете засегнати дружества през РП, възлиза на 4,80 %.
3.7. Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, наричана по-долу „ECS“)
a) Правно основание
(98)
Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 06/04.02.002/2010-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(99)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.
в) Практическо осъществяване
(100)
ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. От 1 юли 2010 г. търговските банки прилагат нова система с основен лихвен процент за предоставянето на експортни кредити в рупии независимо от техния падеж. Що се отнася до ECS в чужда валута, Резервната банка на Индия (РБИ) определя горни граници на лихвените проценти за експортни кредити, които търговските банки могат да начисляват на износителите. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(101)
От ръководния циркуляр на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
(102)
Беше установено, че всички включени в извадката производители износители са използвали тази схема през РП.
г) Заключение по отношение на схемата ECS
(103)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочения в съображение 98 ръководен циркуляр на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай на този износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент.
(104)
Въпреки че преференциалните кредити по схемата ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито член 1, параграф 1, буква а), точка 1, подточка iv) от Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на определяне на лихвените проценти по експортните кредити, определени в ръководния циркуляр на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(105)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през РП и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през РП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(106)
Ставките на субсидията, установени по отношение на тази схема за засегнатите дружества през РП, възлизат на 0,25 %, 0,31 % и 0,44 %.
3.8. Схема за освобождаване от данък върху електроенергията
a) Правно основание
(107)
Схемата е част от Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г. на правителството на Махаращра, Резолюция № PSI-1707/(CR-50)/IND-8 от 30 март 2007 г. След измененията по Схемата с пакет от насърчителни мерки от 2007 г., приети от правителството на Махаращра на 30 юни 2011 г., беше предвидено удължаване на срока до 31 август 2011 г.
б) Право на участие
(108)
В горепосочената резолюция се изброяват категориите промишлени отрасли и предприятия, за които може да се счита, че имат право на участие в насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г.
в) Практическо осъществяване
(109)
С цел да насърчи навлизането на промишлените производства в по-слабо развитите региони, правителството на Махаращра осигури пакет от насърчителни мерки за нови/възникващи в резултат на разширяване промишлени единици, установени в развиващия се регион на щата Махаращра. За целите на схемата приложение I към резолюцията класифицира региона на щата като имащ право да се възползва от насърчителните мерки. Насърчителните мерки съгласно схемата от 2007 г. обаче могат да бъдат ползвани само ако бъде издаден сертификат за право на участие по схемата от 2007 г. от Изпълнителната агенция, а единицата, имаща право на участие, е изпълнила разпоредбите/условията на сертификата за право на участие. Сертификат за право на участие се издава от Изпълнителната агенция, като той поражда действие от датата на започване на производство с търговска цел от страна на единицата, имаща право на участие.
(110)
Освобождаване от данък върху електроенергията се предоставя на нови единици, имащи право на участие, установени в определени региони за период от 15 години. В други части на щата изцяло експортно ориентираните единици (ЕОU), единици в областта на информационните технологии (IТ) и биотехнологиите (ВТ) също ще бъдат освобождавани от задължението да плащат данък върху електроенергията за срок от 10 години.
(111)
По време на разследването бе установено, че на едно дружество от извадката (ЕОU, установена в Махаращра) са били предоставени ползи по схемата през РП.
г) Заключение по отношение на освобождаването от данък върху електроенергията
(112)
Освобождаването от данък върху електроенергията е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като представлява финансово участие от страна на ПИ, като по този начин е реализирана полза за разследваните износители.
(113)
Схемата за субсидиране е специфична по смисъла на член 4, параграф 3 от основния регламент предвид на това, че самите правни разпоредби, които уреждат дейността на предоставящия субсидията орган, ограничават достъпа до тази схема до определени дружества в определен географски регион.
(114)
Поради това субсидията следва да се счита за подлежаща на изравняване.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(115)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент, размерът на подлежащите на изравняване субсидии се изчислява от гледна точка на ползата, предоставена на получателя във връзка с разглеждания продукт, която е установена за ЗП. Този размер (числител) беше отнесен към общия оборот от продажбите на разглеждания продукт на производителя износител през РП, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент.
(116)
Ставката на субсидията, определена по тази схема през РП за засегнатото дружество, възлиза на 0,09 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(117)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,2 % до 16,5 %:
Таблица 1
Схема
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Освобождаване от данък върху електроенергията
Общо
Дружество
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Други дружества
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Съгласно член 15, параграф 3 от основния регламент субсидийният марж за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества, включени в извадката, възлиза на 13,6 %. С цел изчисляване на среднопретегления субсидиен марж за извадката, размерът на субсидиите, установен за EOUS и освобождаването от данък върху електроенергията съгласно Схемата с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра (т.е. приложим само за ЕОЕ) бе изключен от изчислението, тъй като бе счетено, че двете съдействащи дружества, невключени в извадката, не биха попаднали в обхвата на тези схеми за субсидиране. По-специално по отношение на ЕОЕ не е възможно да се съберат ползите, свързани с ЕОU, с ползите по другите схеми. Що се отнася до освобождаването от данък върху електроенергията, то може да бъде предоставяно само на ЕОU или на дружества, установени в определени региони на Махаращра. Следователно кръгът от бенефициери по тази схема е прекалено ограничен, за да бъде считана тя за приложима за невключените в извадката дружества.
(119)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Като бе посочено в съображение 10 по-горе, сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за разследвания период от съдействащите дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво, почти 100 %. Като се има предвид високата степен на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена на равнището на среднопретегления субсидиен марж, установен за всяка от програмите, които предоставят ползи на оказалите съдействие дружества от извадката, т.е. 16,5 %.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(120)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, като и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(121)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на производителите, които не заявиха интерес по време на процедурата.
(122)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на представителна извадка. От общ 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди започването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 16 по-горе, едно от дружествата реши да не оказва съдействие в разследването. Останалите оказващи съдействие дружества, подбрани в извадката, представляваха 32 % от общия изчислен обем на производството в Съюза през РП и поради това беше сметнато, че те са представителни за индустрията на Съюза. Подбраните в извадката дружества са основните производители и са установени във Франция и Италия, където се изработва най-голям обем от разглеждания продукт.
4.2. Индустрия на Съюза
(123)
Беше прието, че всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 120 по-горе, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „индустрията на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(124)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите увреждащи фактори.
(125)
Анализът на вредата се основава на данни за индустрията на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност.
(126)
Анализът на вредата се основава на данни на производители от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(127)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха подбрани и в извадката на прегледа с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключен на 7 януари 2012 г. (4) В рамките на посочения преглед в извадката беше включено друго дружество, което в хода на настоящото разследване не беше включено в извадката. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на прегледа с оглед изтичане на срока на действие, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за едно от дружествата. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не беше включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестиции и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление на Съюза
(128)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от подбраните в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(129)
Въз основа на това потреблението на Съюза показва следното развитие:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(130)
Като цяло потреблението на пазара на ЕС е нараснало с 9 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза на пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от засегнатата държава
(131)
Вносът в Съюза от Индия се е развил по следния начин през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(132)
Вносът от Индия е нараснал значително (със 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+ 16 %) и през РП (+ 10 %).
5.3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос от Индия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник:
Евростат и отговори на въпросника от подбрани в извадката производителите от ЕС.
(133)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % до 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(134)
За целите на анализа на подбиването на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(135)
Това сравняване на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравняването, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %.
5.4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(136)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент, оценката на влиянието на субсидирания внос от Индия върху индустрията на Съюза включи оценка на всички икономически показатели, определени за индустрията на Съюза по време на разглеждания период.
5.4.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Използване на капацитета
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(137)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко с 19 % през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението на Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(138)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Използването на капацитета също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.4.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(139)
В условията на нарастващо потребление (+ 9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия несвързан клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. до 36,6 % през РП. След рязкото намаляване на обема на продажбите през 2009 г. (- 20 %) той леко се е възстановил през 2010 г. и през РП.
5.4.3. Растеж
(140)
Потреблението на Съюза е нараснало с 9 % между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на индустрията на Съюза обаче са намалели за същия период, съответно с 14 % и 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.4.4. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник:
Целият отрасъл на индустрията на Съюза.
(141)
Поради свиващата се стопанска дейност на индустрията на Съюза, броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и ПР средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(142)
През разглеждания период производителността на работната сила на индустрията на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009
5.4.5. Средни цени за единица продукция в Съюза
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена за единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители.
(143)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. индустрията на Съюза е трябвало да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономически спад и рязко намаляване на цените на вноса от Индия (- 21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на индустрията на Съюза отново са нараснали.
(144)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Индустрията на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.4.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Инвестиции (EUR)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Източник:
Отговори на въпросника на включени в извадката производители от ЕС.
(145)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да отразява намаляването на разходите, цените на индустрията на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на индустрията на Съюза е била отрицателна от началото на съответния период. Особено през 2009 г. индустрията на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с понижаването на разходите с оглед на експанзията на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да продължава да бъде отрицателна.
(146)
Паричният поток, който представлява способността на индустрията сама да финансира своите дейности, следва подобна тенденция като тази при рентабилността. Той достига най-ниското си равнище през 2009 г., след което показва тенденция към нарастване и става положителен през РП.
(147)
След като са извършени инвестиции през 2008 г. в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите намаляват с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобно отрицателно развитие в съответствие с отрицателните резултати на индустрията на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя остава отрицателна.
(148)
Развитието на рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.4.7. Стокови наличности
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на индустрията на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник:
Отговор от въпросника.
(149)
Равнището на стоковите наличности подбраните в извадката представители на индустрията на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стокови наличности в края на периода е намаляло с 8 %; След това, през 2010 г. и през РП, то нараства съответно с 8 % и 3 %.
5.4.8. Ниво на субсидийния марж
(150)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза не може да се смята за незначително.
5.5. Заключение относно вредата
(151)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (- 25 %), използването на капацитета (- 6 %), обемът на продажбите (- 14 %), пазарният дял (- 21 %) и заетостта (- 24 %), са се влошили по време на разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; индустрията на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно нараства през разглеждания период при цени, които постоянно подбиват тези на индустрията на Съюза.
(152)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на индустрията на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е компрометирана и способността на индустрията на Съюза да привлече капитал.
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(154)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(155)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %. Същевременно субсидираният внос от Индия е нараснал рязко с 65 %, като е увеличил пазарния си дял с 52 %.
(156)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо през 2010 г. (+ 3 %) и през РП (+ 4,7 %). От друга страна, разследването показа годишно нарастване на вноса от Индия с 16 % през 2010 г. и 10 % през РП.
(157)
Субсидираният внос от Индия е упражнил натиск върху индустрията на Съюза особено през 2009 г., когато е нараснал с 30 % в сравнение с 2008 г. и е увеличил пазарния си дял с 6,6 процентни пункта. През същата година продажбите на индустрията на Съюза са намалели с 20 %.
(158)
По отношение на натиска върху цените през 2009 г., средните цени на вноса от Индия са намалели с 21 %, което е принудило индустрията на Съюза да намали продажните си цени с 36 %. Това намаление е било по-голямо от понижаването на разходите. Това положение е довело до значително влошаване на рентабилността, която е спаднала рязко през 2009 г.
(159)
Цените на вноса от Индия са намалели общо с 9 % през разглеждания период, като през цялото време остават по-ниски от цените на вноса от другите части на света и от продажните цени на индустрията на Съюза.
(160)
Въз основа на горепосоченото бе направено заключението, че масовото нарастване на субсидирания внос от Индия на цени, които постоянно са подбивали тези на индустрията на Съюза, е изиграло решаваща роля за понесената съществена вреда от индустрията на Съюза, която се отразява в нейното лошо финансово състояние, значителния спад на обема на продажбите и на пазарния дял и във влошаването на почти всички показатели за настъпването на вреда.
6.3. Въздействие от други фактори
6.3.1. Внос от други трети държави
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средни цени на вноса от други държави (EURевро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската Народна Република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската Народна Република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската Народна Република (евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник:
Евростат.
(161)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а неговият пазарен дял е нараснал с около 9 %.
(162)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската Народна Република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези страни е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да остават по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Износът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като пазарният дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(163)
Що се отнася до Малайзия се забелязва тенденция към намаляване през разглеждания период, независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Въпреки това, както е посочено по-долу, средната цена на вноса е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(164)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса от други трети държави остават доста стабилни през разглеждания период и през цялото време са над средните продажни цени на индустрията на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(165)
Въз основа на посоченото по-горе беше направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между влиянието на субсидирания внос от Индия и съществената вреда, претърпяна от индустрията на Съюза.
6.3.2. Икономическа криза
(166)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението на Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада на потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(167)
През 2010 г. и през РП потреблението на Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на индустрията на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(168)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на субсидиран внос е възможно индустрията на Съюза да е срещнала известни трудности при справянето със спада в потреблението и увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета. Субсидираният внос обаче е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване индустрията на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(169)
Поради това, въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на индустрията на Съюза, не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос и състоянието на претърпялата вреди индустрия на Съюза.
6.3.3. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Продажна цена за единица продукция (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
(170)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката индустрия на Съюза е намалял с 9 %, а средната експортна цена - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху индустрията на Съюза, се счита, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза това въздействие не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания износ и установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(171)
Анализът по-горе доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на субсидирания внос на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които индустрията на Съюза продава на пазара на Съюза.
(172)
Това нарастване на обема и пазарния дял на субсидирания внос от Индия е постоянно, дори и през 2009 г., когато потреблението на Съюза е намаляло с 16 %, и съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза за същия период.
(173)
Като се започне от 2008 г., в условията на икономически спад и рязко намаляване на потреблението на Съюза, производителите износители от Индия са успели да увеличат значително своя пазарен дял. Това съвпада с отрицателната тенденция по отношение на пазарния дял на индустрията на Съюза и резкия спад на рентабилността и други финансови показатели. През разглеждания период рязкото нарастване на субсидиран внос на ниски цени от Индия, който постоянно подбива цените на индустрията на Съюза, има като цяло отрицателно въздействие върху финансовото състояние на индустрията на Съюза. Макар ситуацията леко да се е подобрила с наближаване на РП, индустрията на Съюза не е могла да си върне загубения пазарен дял и рентабилността остава отрицателна.
(174)
Проучването на другите известни фактори, включително икономическата криза, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, показа, че тези фактори не са нарушили установената причинно-следствена връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от индустрията на Съюза.
(175)
С оглед на анализа по-горе се стигна до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на индустрията на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Предварителна бележка
(176)
Съгласно член 31 от основния регламент Комисията разгледа въпроса дали въпреки заключението относно вредоносното субсидиране съществуват императивни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Установяването на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
7.2. Интерес на индустрията на Съюза
(177)
Индустрията на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че по отношение повечето от показателите за настъпване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на индустрията на Съюза изглежда неизбежно.
(178)
Очаква се налагането на временни изравнителни мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на индустрията на Съюза да коригира цените на продукта, предмет на разследването, по такъв начин, че те да отразяват разходите за различните съставни части и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на индустрията на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност цялостното ѝ финансово състояние.
(179)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и индустрията на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки. В допълнение към това се очаква налагането на изравнителни мерки да помогне за поддържане на заетостта, която се влошава непрекъснато през разглеждания период.
(180)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мита ще бъде в интерес на индустрията на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите и вносителите
(181)
В рамките на разследването не беше оказано съдействие от страна на ползватели. Беше осъществен контакт с 20 ползватели, но нито един от тях не отговори на въпросника, който им беше изпратен. Що се отнася до вносителите, бяха изпратени въпросници на два несвързани вносителя, които изразиха готовност да окажат съдействие, но не беше получен отговор.
(182)
Напомня се, че и при предишни разследвания във връзка със същия продукт съдействието от страна на ползвателите беше доста ограничено. В рамките на наскоро извършения преглед с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република и Тайван беше осъществен контакт със същите ползватели, но нито един от тях не оказа съдействие и при посоченото разследване (5).
(183)
Според жалбата влиянието върху ползвателите би било незначително ако бъдат наложени мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия, като се има предвид, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват само малка част от техните общи разходи. В жалбата беше представена приблизителна оценка за дела от разходите, който представляват скрепителните елементи от неръждаема стомана при производството на лек автомобил и на перална/съдомиялна машина. И в двата случая се стигна до заключението, че скрепителните елементи от неръждаема стомана представляват незначителна част от общите разходи за изработването на тези продукти.
(184)
С оглед на ниското използване на капацитета на индустрията на Съюза (46 % през РП) няма да съществува риск от недостиг на предлагане на пазара, ако бъдат наложени мерки срещу вноса от Индия. Освен това съществуват и други източници за снабдяване, като внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана от други държави, на които не са наложени никакви мерки.
(185)
На последно място, нивото на предложените мерки е умерено и поради това се очаква вносът от Индия на пазара на ЕС да продължи, но на справедливи цени.
7.4. Заключение за интереса на Съюза
(186)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че според наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия.
8. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(187)
Предвид направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати причиняването на допълнителна вреда за индустрията на Съюза посредством субсидирания внос.
(188)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, претърпяна от индустрията на Съюза, без да се надвишава установеният марж на субсидията.
(189)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на индустрията на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на подобния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на субсидиран внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната при отсъствието на субсидиран внос, следва да се основава на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2007 г., т.е. преди разглеждания период, когато индустрията на Съюза все още е реализирала печалба. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който индустрията на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(190)
На тази основа беше изчислена цена на подобния продукт, която не нанася вреда на индустрията на Съюза. Непричиняващата вреда цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през РП, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(191)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравняване на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в Индия, установена за целите на изчисляване на подбиването на цената, с непричиняващата вреда цена продуктите, продавани от индустрията на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравняване, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
8.2. Временни мерки
(192)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниския марж (на субсидията или на вредата), в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(193)
Въз основа на гореизложеното изравнителните митнически ставки са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Vpl.
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Съдействащи дружества, невключени в извадката
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Всички други дружества
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(195)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в производствените и търговските структури. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(196)
Временните констатации, направени по-горе, ще бъдат разгласени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70 и с произход от Индия.
2. Ставката на временното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Ставка на митото в рамките на квотата (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Махаращра
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Махаращра
3,2
B268
Дружества, изброени в приложението
13,6
B269
Всички други дружества
16,5
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат да бъдат разгласени основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 февруари 2012 година.
REGLAMENTO (UE) No 115/2012 DE LA COMISIÓN
de 9 de febrero de 2012
por el que se establece un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 12,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 13 de mayo de 2011, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antisubvención relativo a las importaciones a la Unión de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India (o bien «el país afectado»).
(2)
El mismo día, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado también en el Diario Oficial de la Unión Europea (3) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones a la Unión de determinadas fijaciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India, procedimiento que dio lugar a una investigación aparte.
(3)
El procedimiento antisubvención se inició a raíz de una denuncia presentada el 31 de marzo de 2011 por el European Industrial Fasteners Institute (EIFI) («el denunciante») en nombre de un grupo de productores que representa más del 25 % de la producción total de la Unión de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes. La denuncia recogía indicios razonables de la existencia de subvenciones a este producto y del importante perjuicio resultante de tales subvenciones, indicios que se consideraron suficientes para justificar el inicio de una investigación.
(4)
Con anterioridad al inicio del procedimiento y con arreglo al artículo 10, apartado 7, del Reglamento de base, la Comisión notificó al Gobierno de la India que había recibido una denuncia debidamente documentada en la que se alegaba que las importaciones subvencionadas de determinadas sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de ese país estaban causando un perjuicio importante a la industria de la Unión. Se invitó al Gobierno de la India a celebrar consultas con el objetivo de aclarar la situación por lo que se refiere al contenido de la denuncia y de llegar a una solución mutuamente acordada. No se alcanzó ninguna solución de este tipo.
1.2. Partes a las que afecta el procedimiento
(5)
La Comisión informó oficialmente del inicio del procedimiento a los productores de la Unión denunciantes, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores, los importadores y los usuarios notoriamente afectados y a las autoridades indias. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(6)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
1.2.1. Muestreo de productores exportadores de la India
(7)
A la vista del elevado número de productores exportadores indios, en el anuncio de inicio se planteó recurrir al muestreo para determinar la existencia de subvenciones, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 27 del Reglamento de base.
(8)
A fin de que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en tal caso, seleccionara una muestra, se pidió a los productores exportadores indios que se dieran a conocer en el plazo de los quince días siguientes a la fecha de inicio de la investigación y que facilitaran información básica sobre sus exportaciones y sus ventas en el mercado interno, sus actividades precisas en relación con la fabricación del producto afectado y los nombres y actividades de todas las empresas vinculadas con ellos que participasen en la producción o la venta del producto afectado en el periodo entre el 1 de abril de 2010 y el 31 de marzo de 2011.
(9)
También se consultó a las autoridades indias pertinentes acerca de la selección de una muestra representativa.
(10)
Un total de cinco productores exportadores, incluido un grupo de empresas vinculadas de la India, facilitaron la información solicitada en el plazo fijado en el anuncio de inicio y se prestaron a participar en la muestra. Estas empresas que cooperaron refirieron haber exportado el producto afectado a la Unión durante el periodo de investigación. La comparación entre los datos relativos a importaciones de Eurostat y el volumen que las cinco empresas que cooperaron comunicaron en cuanto a las exportaciones a la Unión del producto afectado durante el periodo de investigación reveló que la cooperación de los productores exportadores de la India se acercaba al 100 %. Por tanto, se eligió la muestra a partir de la información facilitada por estas cinco empresas.
1.2.2. Selección de la muestra de empresas indias que cooperaron
(11)
De conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó la muestra a partir del mayor volumen representativo de las exportaciones del producto afectado a la Unión que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada constaba de tres empresas individuales, que conjuntamente representaban aproximadamente el 98 % del volumen total de exportaciones del producto afectado de la India a la Unión.
(12)
De conformidad con el artículo 27, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó sobre la selección de la muestra a las partes interesadas y a las autoridades indias. Los dos productores exportadores no incluidos en la muestra insistieron en que también se les incluyese en la muestra. Sin embargo, teniendo en cuenta la representatividad de la muestra propuesta, tal como se ha mencionado anteriormente en el considerando (11), se llegó a la conclusión de que no era necesario modificar o ampliar la muestra.
1.2.3. Examen individual de empresas no seleccionadas para la muestra
(13)
Se recibió una solicitud de examen individual, con arreglo al artículo 27, apartado 3, del Reglamento de base, procedente de un productor exportador no incluido en la muestra. El examen de esta solicitud en la etapa provisional habría supuesto una carga de trabajo excesiva. Por lo tanto, en la fase definitiva se tomará la decisión de examinar o no individualmente esta empresa.
1.2.4. Muestreo de los productores de la Unión
(14)
Dado el número manifiestamente elevado de productores de la Unión, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo para determinar el perjuicio de conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base.
(15)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra estaba compuesta de cinco empresas de entre los quince productores de la Unión de los que se tenía conocimiento antes de iniciar la investigación; la selección se hizo teniendo en cuenta el volumen de ventas, el tamaño y la ubicación geográfica de dichas empresas en la Unión. Las empresas seleccionadas representaban el 37 % de la producción total estimada de la Unión durante el periodo de investigación. Se invitó a las partes interesadas a consultar el expediente y a presentar sus observaciones sobre la idoneidad de esta elección en el plazo de quince días a partir de la fecha de publicación del anuncio de inicio. Ninguna de las partes interesadas presentó objeciones a la muestra propuesta, que constaba de cinco empresas.
(16)
Posteriormente, uno de los cinco productores de la Unión incluidos en la muestra retiró su cooperación. Las restantes cuatro empresas incluidas en la muestra aún representaban el 32 % de la producción total estimada de la Unión durante el periodo de investigación. Por lo tanto, se consideró que la muestra seguía siendo representativa de la industria de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de tres de estas empresas. En esta etapa provisional de la investigación se consideró que un análisis documental exhaustivo era suficiente para comprobar los datos facilitados por la cuarta empresa incluida en la muestra.
1.2.5. Muestreo de importadores no vinculados
(17)
Dado el número potencialmente elevado de importadores afectados por el procedimiento, en el anuncio de inicio se planteó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 27 del Reglamento de base. Dos importadores facilitaron la información solicitada y aceptaron ser incluidos en la muestra dentro del plazo que establecía el anuncio de inicio. Puesto que el número de importadores que se dio a conocer era reducido, se decidió no aplicar en este caso el muestreo.
1.2.6. Respuestas al cuestionario y verificaciones
(18)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Por tanto, se enviaron cuestionarios al Gobierno de la India, a los productores exportadores indios y a los productores de la Unión incluidos en la muestra, a los importadores de la Unión que cooperaron y a todos los usuarios a los que previsiblemente afectaría la investigación.
(19)
Se recibieron respuestas del Gobierno de la India, de los productores exportadores incluidos en la muestra y de cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra. Ninguno de los importadores o usuarios contactados respondió al cuestionario.
(20)
La Comisión recabó y contrastó toda la información facilitada por las partes interesadas que consideró necesaria para determinar provisionalmente la subvención, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales del Gobierno de la India y de las siguientes partes:
Productores de la Unión
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia
-
Ugivis S.A., Belley, Francia
Productores exportadores de la India
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.3. Periodo de investigación
(21)
Se investigaron las subvenciones y el perjuicio habidos entre el 1 de abril de 2010 y el 31 de marzo de 2011 («el periodo de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde 2008 hasta el final del periodo de investigación («el periodo considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(22)
El producto afectado consiste en sujeciones de acero inoxidable («SAI») y sus partes originarias de la India, actualmente clasificadas en los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70.
2.2. Producto similar
(23)
Se constató que el producto afectado y el producto producido y vendido en el mercado interno de la India, así como el producto producido y vendido en el mercado de la Unión por la industria de la Unión, tienen esencialmente las mismas características físicas, químicas y técnicas y los mismos usos básicos. Por lo tanto, se consideran provisionalmente similares a tenor de lo dispuesto en el artículo 2, letra c), del Reglamento de base.
3. SUBVENCIONES
3.1. Introducción
(24)
A partir de la información contenida en la denuncia y de las respuestas al cuestionario que había enviado, la Comisión investigó los siguientes planes, que supuestamente implicaban la concesión de subvenciones:
a)
Plan de la Cartilla de Derechos (Duty Entitlement Passbook Scheme);
b)
Plan de Autorizaciones Previas (Advance Authorisation Scheme);
c)
Plan de los Bienes de Capital para el Fomento de la Exportación (Export Promotion Capital Goods Scheme);
d)
Plan de las Unidades Orientadas a la Exportación (Export Oriented Units Scheme);
e)
Plan centrado en el producto;
f)
Plan de créditos de exportación;
g)
Exención del derecho sobre la electricidad.
(25)
Los planes a) a e) arriba contemplados se basan en la Ley de Comercio Exterior (desarrollo y reglamentación) de 1992 (no 22 de 1992), que entró en vigor el 7 de agosto de 1992 («Ley de Comercio Exterior»). La Ley de Comercio Exterior autoriza al Gobierno de la India a emitir notificaciones sobre la política de exportación e importación. Dichas notificaciones se encuentran resumidas en los documentos sobre política de comercio exterior que publica el Ministerio de Comercio cada cinco años y que se actualizan periódicamente. El documento sobre política de comercio exterior correspondiente al periodo de investigación de la presente investigación es el documento «FT-policy 09-14». Además, el Gobierno de la India también expone los procedimientos por los que se rige el documento «FT-policy 09-14» en el «Manual de procedimientos (volumen I)» («Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I»). Este Manual de procedimientos también se actualiza periódicamente.
(26)
El plan de créditos de exportación mencionado en la letra f) se basa en las secciones 21 y 35A de la Ley de Reglamentación Bancaria de 1949, que autoriza al Banco de Reserva de la India («BRI») a dirigir a los bancos comerciales en el campo de los créditos de exportación.
(27)
La exención del derecho sobre la electricidad mencionada en la letra g) está incluida en el Plan integrado de incentivos 2007 del Gobierno de Maharashtra, Resolución no PSI-1707/(CR-50)/IND-8, de 30 de marzo de 2007.
3.2. Plan de la cartilla de derechos («DEPBS»)
a) Base jurídica
(28)
La descripción detallada del DEPBS figura en el apartado 4.3 del documento «FT-policy 09-14», así como en el capítulo 4 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
b) Criterios de acceso al plan
(29)
Todo fabricante exportador o comerciante exportador puede acogerse a este plan.
c) Aplicación práctica del DEPBS
(30)
Todo exportador puede solicitar créditos con arreglo al DEPBS, que se calculan como un porcentaje específico del valor de los productos exportados en el marco del plan. Las autoridades indias han establecido los tipos de los créditos con arreglo al DEPBS para la mayoría de los productos, incluido el producto afectado. Se determinan a partir de las Normas de Importación y Exportación («Normas SION»), teniendo en cuenta el porcentaje previsto de insumos importados en el producto que se exporta y la incidencia de los derechos de aduana en estas importaciones, independientemente de si los derechos de importación se han abonado realmente o no.
(31)
Para poder acogerse a este plan, la empresa debe tener actividad exportadora. En el momento de efectuarse la exportación, el exportador debe presentar a las autoridades indias una declaración que indique que la exportación se acoge al DEPBS. A fin de que las mercancías puedan exportarse, las autoridades aduaneras indias emiten, durante el procedimiento de expedición, un conocimiento de embarque para la exportación. En este documento figura, entre otras cosas, el importe del crédito con arreglo al DEPBS que se concede para esta transacción de exportación. En ese momento, el exportador conoce el beneficio que obtendrá. Una vez que las autoridades aduaneras han emitido un conocimiento de embarque para la exportación, el Gobierno de la India no tiene poder discrecional sobre la concesión de un crédito con arreglo al DEPBS.
(32)
Se constató que, de conformidad con las normas de contabilidad indias, los créditos del DEPBS pueden anotarse, según el principio del devengo, como ingresos en las cuentas comerciales, tras el cumplimiento de la obligación de exportación. Esos créditos pueden utilizarse para el pago de derechos de aduana sobre importaciones posteriores de cualquier mercancía excepto los bienes de capital y las mercancías sujetas a restricciones. Las mercancías importadas con estos créditos pueden venderse en el mercado interno (sujetas al impuesto sobre las ventas) o utilizarse de otro modo. Los créditos con arreglo al DEPBS son válidos y libremente transferibles durante un periodo de veinticuatro meses a partir de la fecha de emisión.
(33)
Las solicitudes de créditos con arreglo al DEPBS se cumplimentan electrónicamente y pueden cubrir una cantidad ilimitada de transacciones de exportación. De hecho, para solicitar dichos créditos no hay plazos estrictos. El sistema electrónico utilizado para gestionar el DEPBS no excluye automáticamente las transacciones de exportación presentadas fuera de los plazos de solicitud mencionados en el apartado 4.47 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I. Además, como se dispone claramente en el apartado 9.3 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I, las solicitudes recibidas después de que hayan expirado los plazos de presentación siempre pueden considerarse previo pago de una sanción de escasa cuantía.
(34)
Se constató que dos empresas de la muestra, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. y Raajratna Ventures Ltd., se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
d) Conclusiones sobre el DEPBS
(35)
El DEPBS proporciona subvenciones a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y el artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base. Un crédito con arreglo a este plan es una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que el crédito se utilizará para compensar los derechos de importación, de modo que se reducen los ingresos aduaneros que debería percibir el Estado. Por otra parte, el crédito con arreglo a este plan beneficia al exportador al mejorar su liquidez.
(36)
Además, el DEPBS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias a tenor del artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(37)
Este plan no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, ya que no se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en general) y en el anexo III (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en casos de sustitución) del Reglamento de base. En concreto, un exportador no tiene obligación alguna de utilizar realmente en el proceso de fabricación las mercancías importadas exentas de impuestos y el importe del crédito no se calcula en función de los insumos realmente utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado o si se han abonado unos derechos de importación excesivos a tenor del anexo I, letra i), y de los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, cualquier exportador puede acogerse al DEPBS independientemente de si importa o no insumos. Para obtener el beneficio, basta con que exporte mercancías, sin tener que demostrar que ha importado insumos. Así, incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado interno y no importan mercancías que puedan utilizarse como tales pueden también beneficiarse de las ventajas que ofrece este plan.
e) Cálculo del importe de la subvención
(38)
De conformidad con el artículo 3, apartado 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias se calculó en términos del beneficio obtenido por los beneficiarios que se determinaron durante el periodo de investigación. A este respecto, se consideró que el beneficiario obtenía el beneficio en el momento de efectuar una transacción de exportación en el marco de este plan. En ese momento, el Gobierno de la India puede condonar los derechos de aduana, lo cual constituye una contribución financiera a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido un conocimiento de embarque en el que consta el importe del crédito con arreglo al DEPBS que se concederá para dicha transacción de exportación, el Gobierno de la India no tiene poder discrecional sobre la concesión de la subvención. Por ello, se considera adecuado evaluar el beneficio en el marco del DEPBS como la suma de los créditos obtenidos en todas las transacciones de exportación que se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
(39)
Cuando se presentaron alegaciones justificadas de gastos necesariamente habidos para beneficiarse de la subvención, estos se dedujeron de los créditos así establecidos a fin de calcular el importe de la subvención (numerador), de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, este importe de subvención se repartió entre el volumen total de negocios de las exportaciones durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en relación con las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(40)
El tipo de subvención establecido con respecto a este plan para las empresas afectadas durante el periodo de investigación se situó entre el 4,70 % y el 6,53 %.
3.3. Plan de Autorizaciones Previas («AAS»)
a) Base jurídica
(41)
La descripción detallada de este plan figura en los apartados 4.1.3 a 4.1.14 del documento «FT-policy 09-14», así como en los apartados 4.1 a 4.30A del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
b) Criterios de acceso al plan
(42)
El AAS se compone de seis subsistemas que se describen más pormenorizadamente en el considerando (43). Estos subsistemas difieren, entre otras cosas, en el alcance de sus criterios de acceso. Los productores exportadores y los comerciantes exportadores «vinculados» a los fabricantes auxiliares pueden acogerse al Sistema de las Exportaciones Físicas y al Sistema de la Disposición Anual del AAS. Los productores exportadores que suministran al exportador final pueden acogerse al Sistema de los Suministros Intermedios del AAS. Los contratistas principales que efectúan suministros para las categorías de «transacciones asimiladas a exportaciones» mencionadas en el apartado 8.2 del documento «FT-policy 09-14», como los proveedores de unidades orientadas a la exportación, pueden acogerse al Sistema de las Transacciones Asimiladas a Exportaciones del AAS. Por último, los proveedores intermedios de los productores exportadores pueden acceder a las «transacciones asimiladas a exportaciones» con arreglo a los subsistemas de «autorización previa de licencias» («ARO») y «crédito documentario nacional subsidiario».
c) Aplicación práctica
(43)
Pueden expedirse autorizaciones previas con arreglo a los sistemas siguientes:
i) Sistema de las Exportaciones Físicas: Este es el subsistema principal. Permite la importación exenta de impuestos de insumos destinados a la producción de un producto específico para la exportación. En este contexto «físicas» quiere decir que el producto para la exportación tiene que abandonar el territorio de la India. En la licencia se especifican las importaciones autorizadas y las exportaciones obligatorias, incluido el tipo del producto de exportación.
ii) Sistema de la Disposición Anual: Esta autorización no está vinculada a ningún producto de exportación específico, sino a un grupo más amplio de productos (por ejemplo, productos químicos y conexos). El titular de la licencia puede importar sin abonar impuestos, hasta un cierto límite fijado en función de la cuantía de sus exportaciones en el pasado, cualquier insumo que vaya a ser utilizado en la fabricación de cualquiera de los artículos que se incluye en dicho grupo de productos. Puede elegir exportar cualquier producto resultante que se incluya en el grupo de productos que utilizan este insumo exento de impuestos.
iii) Sistema de los Suministros Intermedios: Este subsistema contempla los casos en que dos fabricantes se proponen producir un único producto de exportación y dividir el proceso de producción. El productor exportador que fabrica el producto intermedio puede importar insumos exentos de impuestos y obtener a este efecto una autorización previa para suministros intermedios. El exportador final termina la producción y está obligado a exportar el producto acabado.
iv) Sistema de las Transacciones Asimiladas a Exportaciones: Este subsistema permite a un contratista principal importar insumos exentos de impuestos que se requieren para fabricar productos que vayan a ser vendidos como «transacciones asimiladas a exportaciones» a las categorías de clientes mencionadas en el apartado 8.2 del documento «FT-policy 09-14». Según el Gobierno de la India, se entiende por «transacciones asimiladas a exportaciones» aquellas transacciones en las que las mercancías suministradas no salen del país. Varias categorías de suministros se consideran transacciones asimiladas a exportaciones a condición de que las mercancías sean fabricadas en la India, por ejemplo, el suministro de mercancías a una unidad orientada a la exportación o a una empresa situada en una zona económica especial.
v) Sistema de Autorización Previa de Licencias: El titular de un AAS que decida obtener los insumos en el mercado interno en vez de importarlos directamente tiene la posibilidad de abastecerse mediante autorizaciones previas de licencias. En estos casos, las autorizaciones previas se validan como autorizaciones previas de licencias y se adjudican al proveedor local tras la entrega de los productos especificados en las mismas. La adjudicación de las autorizaciones previas de licencias permite al proveedor nacional beneficiarse de las transacciones asimiladas a exportaciones, según figura en el apartado 8.3 del documento «FT-policy 09-14» (es decir, AAS para suministros intermedios o transacciones asimiladas a exportaciones, así como devolución y reembolso del impuesto especial final sobre dichas transacciones). El mecanismo de autorizaciones previas de licencias consiste en reembolsar los impuestos y derechos al proveedor del producto, en vez de reembolsárselos al exportador final en forma de devolución/reembolso de derechos. El reembolso de los impuestos o derechos es válido tanto para los insumos nacionales como para los importados.
vi) Sistema del Crédito Documentario Nacional Subsidiario: Este subsistema cubre también los suministros internos al titular de una autorización previa. Dicho titular puede acudir a un banco para abrir un crédito documentario nacional en beneficio de un proveedor nacional. El banco solo validará la autorización, en caso de importación directa, por lo que respecta al valor y el volumen de los productos que se adquieran a nivel nacional en vez de ser importados. El proveedor nacional podrá beneficiarse de las transacciones asimiladas a exportaciones, según figura en el apartado 8.3 del documento «FT-policy 09-14» (es decir, AAS para suministros intermedios o transacciones asimiladas a exportaciones, así como devolución y reembolso del impuesto especial final sobre dichas transacciones).
(44)
Una empresa incluida en la muestra se benefició de concesiones con arreglo al AAS respecto al producto afectado durante el periodo de investigación. Esta empresa se acogió a uno de los subsistemas del AAS: el Sistema de las Exportaciones Físicas. Por tanto, no es necesario establecer la sujeción a derechos compensatorios de los subsistemas restantes no utilizados.
(45)
A efectos de la verificación por parte de las autoridades indias, el titular de una autorización previa está jurídicamente obligado a mantener «una contabilidad veraz y apropiada del consumo y la utilización de los bienes importados libres de derechos o adquiridos en el mercado interno» en un formato concreto (apartados 4.26, 4.30 y apéndice 23 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I), es decir, un registro del consumo real. Este registro ha de ser verificado por un censor jurado de cuentas o un contable de costes y explotación titulado externo, que debe expedir un certificado en el que se establezca que se han examinado los registros requeridos y los asientos correspondientes y que la información suministrada con arreglo al apéndice 23 es veraz y correcta en todos los sentidos.
(46)
Por lo que respecta al subsistema utilizado durante el periodo de investigación por la empresa afectada, es decir, el Sistema de las Exportaciones Físicas, el Gobierno de la India fija tanto el volumen como el valor de las importaciones autorizadas y de las exportaciones obligatorias, que deben constar en la autorización. Además, en el momento de la importación y de la exportación la Administración gubernamental debe anotar las transacciones correspondientes en la autorización. El Gobierno de la India determina el volumen de las importaciones que pueden acogerse al AAS de conformidad con las Normas de Importación y Exportación («Normas SION»), que se refieren a la mayoría de los productos, incluido el producto afectado. Los insumos importados no son transferibles y deben utilizarse para fabricar el producto resultante destinado a la exportación. La obligación de exportación debe cumplirse dentro de un plazo establecido después de haber sido expedida la licencia (veinticuatro meses con posibilidad de dos prórrogas de seis meses cada una).
(47)
La investigación determinó que los requisitos de verificación establecidos por las autoridades indias no se habían cumplido, o todavía no se habían probado en la práctica.
(48)
La empresa que se acogía al plan mantuvo un cierto registro de la producción y el consumo. El apéndice 23 no estaba correctamente cumplimentado y, por consiguiente, no podría considerarse un registro del consumo real con arreglo a lo dispuesto en los apartados 4.26 y 4.30 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I. Durante el periodo de investigación, no se disponía de ningún registro del consumo real y, por tanto, no fue posible verificar, entre otras cosas, los datos sobre consumo para determinar qué insumos se utilizaron en la producción del producto exportado y en qué cantidades, tal como se recoge en la copia del apéndice 23. En relación con los requisitos de verificación contemplados en el considerando (45), la empresa no había dejado constancia de la manera en que se llevó a cabo esta certificación. No se disponía de un plan de auditoría ni de ningún otro documento justificativo de una auditoría realizada (p. ej., un informe de auditoría); tampoco se disponía de información registrada sobre la metodología utilizada ni acerca de los requisitos específicos necesarios para un trabajo cuya exactitud requiere un detallado conocimiento técnico de los procesos de producción. No hubo ningún caso en que una posible remisión excesiva alguna llevada a cabo por la empresa y notificada en el apéndice 23 diese lugar a ningún tipo de intervención o control por parte de las autoridades pertinentes. En resumen, se considera que el exportador investigado no pudo demostrar el cumplimiento de las disposiciones pertinentes del documento «FT-policy 09-14».
d) Conclusión sobre el AAS
(49)
La exención de derechos de importación constituye una subvención a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base, ya que es una contribución financiera del Gobierno de la India que benefició al exportador investigado.
(50)
Además, las subvenciones vinculadas al Sistema de las Exportaciones Físicas del AAS están supeditadas por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, son específicas y están sujetas a medidas compensatorias con arreglo al artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base. Sin un compromiso de exportación, una empresa no puede obtener beneficios conforme a este sistema.
(51)
El subsistema utilizado en el caso que nos ocupa no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. El Gobierno de la India no aplicó eficazmente un método o procedimiento de verificación a fin de comprobar si los insumos se habían utilizado en la fabricación del producto exportado y en qué cantidad (anexo II, sección II, punto 4, del Reglamento de base y, en el caso de los sistemas de devolución en caso de sustitución, anexo III, sección II, punto 2, de dicho Reglamento). Además, las Normas SION no eran lo suficientemente precisas en relación con el producto afectado y no pueden considerarse como un sistema de verificación del consumo real, dado que la concepción de esas normas estándar no permite al Gobierno de la India verificar con suficiente exactitud qué cantidad de insumos se consumió en la producción destinada a la exportación. Además, el Gobierno de la India no efectuó ningún examen posterior basado en los insumos realmente utilizados, cuando debería haberlo hecho al no disponer de un sistema de verificación eficaz (anexo II, sección II, punto 5, y anexo III, sección II, punto 3, del Reglamento de base).
(52)
Por consiguiente, este subsistema está sujeto a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(53)
A falta de sistemas admitidos de devolución de derechos o de sistemas de devolución en casos de sustitución, el beneficio sujeto a medidas compensatorias es la remisión del importe total de los derechos de importación normalmente devengados por la importación de insumos. A este respecto, se observa que el Reglamento de base no solo dispone la imposición de medidas compensatorias en caso de remisión «excesiva» de derechos. De conformidad con el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y el anexo I, letra i), del Reglamento de base, la remisión excesiva de derechos solo puede estar sujeta a derechos compensatorios cuando se cumplen las condiciones de los anexos II y III del Reglamento de base. Estas condiciones no se cumplieron en el presente caso. Por ello, si no se demuestra que hay un proceso de supervisión adecuado, no es aplicable la excepción antes mencionada para los sistemas de devolución, y se aplica la regla normal de la sujeción a medidas compensatorias del importe de los derechos no pagados (ingresos condonados), en lugar de una supuesta remisión excesiva. Como se expone en el anexo II, sección II, y en el anexo III, sección II, del Reglamento de base, no corresponde a la autoridad investigadora calcular dicha remisión excesiva. Por el contrario, de conformidad con el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, la autoridad encargada de la investigación solo tiene que hallar pruebas suficientes para refutar la presunta adecuación de un sistema de verificación.
(54)
El importe de la subvención concedida a la empresa que se acogió al AAS se calculó a partir de los derechos de importación condonados (el derecho básico de aduana y el derecho especial adicional de aduana) respecto al material importado con arreglo a este subsistema durante el periodo de investigación (numerador). De conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base, se dedujeron del importe de la subvención los gastos habidos necesariamente para obtener la subvención, previa presentación de alegaciones justificadas. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, este importe de la subvención se dividió por el volumen de negocios de las exportaciones del producto afectado durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no fue concedida en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(55)
El tipo de subvención que se estableció para la empresa con respecto a este plan durante el periodo de investigación es del 2,94 %.
3.4. Plan de los Bienes de Capital para el Fomento de la Exportación («EPCGS»)
a) Base jurídica
(56)
La descripción detallada del EPCGS figura en el apartado 5 del documento «FT-policy 09-14», así como en el capítulo 5 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
b) Criterios de acceso al plan
(57)
Pueden acogerse a este plan los productores exportadores y los comerciantes exportadores «vinculados» a fabricantes auxiliares y prestadores de servicios.
c) Aplicación práctica
(58)
Se permite a una empresa importar bienes de capital (bienes de capital nuevos y de segunda mano) a un tipo reducido de derecho aduanero, a condición de que cumpla una obligación de exportación. A este efecto, el Gobierno de la India, previa solicitud y pago de una tasa, expide una licencia EPCGS. Este plan contempla la aplicación de un tipo reducido de derecho de importación del 5 % a todos los bienes de capital importados con arreglo al plan. Para cumplir la obligación de exportación, los bienes de capital importados deben utilizarse en la producción de una determinada cantidad de mercancías destinadas a la exportación durante un periodo establecido. Con arreglo al documento «FT-policy 09-14», los bienes de capital pueden importarse con un tipo de derecho del 0 % en el marco del EPCGS, pero, en ese caso, el periodo para el cumplimiento de la obligación de exportación es más breve: seis años en vez de ocho, a partir de la fecha en que se emita la autorización. El titular de una licencia EPCGS puede también obtener los bienes de capital en el mercado interno. En tal caso, el fabricante autóctono de bienes de capital puede beneficiarse de la importación, libre de derechos, de los componentes necesarios para fabricar tales bienes de capital. El fabricante autóctono también tiene la posibilidad de solicitar el beneficio de las transacciones asimiladas a exportaciones en relación con el suministro de bienes de capital a un titular de una licencia EPCGS.
(59)
Se constató que todos los productores exportadores incluidos en la muestra se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
d) Conclusión sobre el EPCGS
(60)
El EPCGS proporciona subvenciones a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base. La reducción del derecho constituye una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que esta concesión reduce los ingresos por derechos del Estado que se devengarían en caso contrario. Por otra parte, la reducción de derechos supone un beneficio para el exportador, ya que los derechos de importación que economiza mejoran su liquidez.
(61)
Además, el EPCGS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones, ya que dichas licencias no pueden obtenerse sin un compromiso de exportación. Por lo tanto, se considera específico y sujeto a medidas compensatorias con arreglo al artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(62)
Este plan no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. En el ámbito de estos sistemas admisibles no entran los bienes de capital, tal como se expone en el anexo I, letra i), del Reglamento de base, porque no se utilizan en la producción de los productos exportados ni se integran en ellos.
e) Cálculo del importe de la subvención
(63)
El importe de la subvención se calculó, de conformidad con el artículo 7, apartado 3, del Reglamento de base, a partir del derecho de aduana no abonado por los bienes de capital importados repartidos a lo largo de un tiempo que refleja el periodo normal de amortización de dichos bienes de capital en la industria en cuestión. De conformidad con la práctica establecida, el importe así calculado, atribuible al periodo de investigación, se ajustó añadiendo los intereses durante este periodo para reflejar el pleno valor del beneficio a lo largo del tiempo. El tipo del interés comercial durante el periodo de la investigación en la India se consideró apropiado a este efecto. Cuando se presentaron alegaciones justificadas de gastos necesariamente habidos para beneficiarse de la subvención, estos se dedujeron con arreglo al artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base.
(64)
De conformidad con el artículo 7, apartados 2 y 3, del Reglamento de base, el importe de esta subvención se dividió entre el correspondiente volumen de negocios de las exportaciones durante el periodo de la investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en relación con las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(65)
Los tipos de subvención establecidos con respecto a este plan para las empresas afectadas durante el periodo de investigación fueron de un 0,11 %, 0,16 % y 0,19 %.
3.5. Plan de las Unidades Orientadas a la Exportación («EOUS»)
a) Base jurídica
(66)
La descripción detallada del EOUS figura en el apartado 6 del documento «FT-policy 09-14», así como en el capítulo 6 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
b) Criterios de acceso al plan
(67)
Con la excepción de las empresas puramente comerciales, todas las empresas que, en principio, se comprometen a exportar la totalidad de su producción de bienes o servicios pueden acogerse al EOUS. Los compromisos en los sectores industriales tienen que alcanzar un umbral mínimo de inversión de activo fijo para poder optar a este plan.
c) Aplicación práctica
(68)
Las unidades orientadas a la exportación («EOU») pueden estar situadas y establecerse en cualquier lugar de la India.
(69)
Entre otros elementos, la solicitud para el estatuto de EOU debe incluir datos correspondientes a los cinco años siguientes sobre el volumen de producción previsto, el valor proyectado de las exportaciones, los requisitos de importación y los del mercado interno. Una vez que las autoridades aceptan la solicitud de la empresa, comunican a esta los términos y condiciones que debe cumplir para recibir la autorización. El acuerdo por el que se concede el estatuto de EOU a una empresa tiene una validez de cinco años y se puede renovar por más periodos.
(70)
Una obligación fundamental de las unidades orientadas a la exportación, tal como figura en el documento «FT-policy 09-14», es conseguir ingresos netos en divisas; es decir, en un periodo de referencia de cinco años, el valor total de las exportaciones debe superar el valor total de los productos importados.
(71)
Las unidades orientadas a la exportación se benefician de las siguientes concesiones:
i)
exención de los derechos de importación aplicables a las mercancías de todo tipo (incluidos los bienes de capital, las materias primas y los bienes fungibles) necesarias para la fabricación, la producción y el tratamiento, o relacionadas con ellos;
ii)
exención del impuesto especial sobre las mercancías adquiridas en el mercado interno;
iii)
reembolso del impuesto general sobre las ventas pagado por las mercancías adquiridas en el mercado interno;
iv)
posibilidad de vender en el mercado interno una parte de la producción de hasta el 50 % del valor franco a bordo de las exportaciones, a condición de conseguir ingresos netos en divisas previo pago de los derechos compensatorios, es decir, impuestos especiales sobre productos acabados;
v)
reembolso parcial del derecho pagado por el combustible adquirido a sociedades petrolíferas nacionales.
vi)
exención del impuesto sobre la renta que se aplica normalmente a los beneficios obtenidos en ventas de exportación, de conformidad con la sección 10B de la Ley del Impuesto sobre la Renta, durante un periodo de diez años desde el comienzo de las operaciones.
(72)
Las unidades que se han acogido a este plan están sometidas a la vigilancia de funcionarios de aduanas.
(73)
Asimismo, están obligadas a mantener un registro adecuado de todas las importaciones, del consumo y la utilización de todos los materiales importados y de las exportaciones realizadas de conformidad con el apartado correspondiente del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I. Estos documentos deben presentarse periódicamente a las autoridades competentes de la India mediante informes intermedios trimestrales y anuales.
(74)
No obstante, «en ningún momento se exigirá que una EOU vincule cada importación con sus exportaciones, existencias, transferencias a otras unidades o ventas en la zona arancelaria nacional», según dispone el apartado correspondiente del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
(75)
Las ventas en el mercado interno se expiden y registran con arreglo a un sistema de autocertificación. Un funcionario de aduanas se encarga de supervisar las partidas para exportación de una EOU.
(76)
En el caso que nos ocupa, uno de los exportadores incluidos en la muestra se acogió al EOUS. Este exportador se acogió al plan para importar materias primas, bienes fungibles y bienes de capital libres de derechos de importación, adquirir mercancías libres de impuestos especiales en el mercado interno, obtener el reembolso del impuesto sobre las ventas y vender parte de su producción en el mercado interno. De este modo, pudo beneficiarse de todas las subvenciones que se describen en los incisos i) a vi) del considerando (71). Sin embargo, la investigación reveló que, a partir del 1 de abril de 2010, la empresa ya no podía acogerse a la exención del impuesto sobre la renta conforme a la sección 10B de la Ley del Impuesto sobre la Renta. Por tanto, las disposiciones del EOUS sobre exenciones al impuesto sobre la renta dejaron de ser tenidas en cuenta en el contexto de la presente investigación.
(77)
En una fase muy tardía, la empresa sobre la que se constató que operaba como EOU presentó observaciones pormenorizadas sobre el plan, alegando, entre otras cosas, que las diversas medidas disponibles en una EOU no constituyen subvenciones sujetas a medidas compensatorias. En esta etapa no se pudo concluir a tiempo el análisis de dichas observaciones; sin embargo, se les dará el tratamiento adecuado en la fase siguiente de la presente investigación.
d) Conclusiones sobre el EOUS
(78)
Las exenciones de una EOU respecto a tres tipos de derechos de importación («el derecho básico de aduana», «el impuesto de educación sobre el derecho de aduana» y «el impuesto de la educación secundaria superior») y el reembolso del impuesto sobre las ventas son contribuciones financieras del Gobierno de la India a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. El Gobierno renuncia a los ingresos que podría obtener si no existiese este plan, concediendo así un beneficio a las unidades orientadas a la exportación a tenor del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base, ya que, al no tener que pagar los derechos normalmente devengados y obtener un reembolso del impuesto sobre las ventas, estas empresas mejoran su liquidez.
(79)
Además, el EOUS no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letras h) e i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. El Gobierno de la India no aplicó eficazmente un método o procedimiento de verificación a fin de comprobar si los insumos se habían utilizado en la fabricación del producto exportado y en qué cantidad (anexo II, sección II, punto 4, del Reglamento de base y, en el caso de los sistemas de devolución en caso de sustitución, anexo III, sección II, punto 2, de dicho Reglamento). El sistema de verificación existente tiene por objeto controlar la obligación relativa a los ingresos netos en divisas, y no el consumo de importaciones en relación con la producción de mercancías exportadas.
(80)
No obstante, la exención del impuesto especial y su equivalente respecto a la importación no implica la renuncia a los ingresos normalmente devengados. Si se abonan el impuesto especial y el derecho aduanero adicional, pueden utilizarse como crédito para futuros pagos de obligaciones fiscales (el denominado «mecanismo Cenvat»), un sistema comparable al IVA, que permite a las empresas indias compensar impuestos sobre compras con impuestos sobre ventas. Por ello, estos derechos no son definitivos. Con los créditos «Cenvat» solo el valor añadido está sujeto a un derecho definitivo, y no los insumos.
(81)
De este modo, solo la exención del derecho básico de aduana, el impuesto de educación sobre el derecho de aduana, el impuesto de la educación secundaria superior y el reembolso del impuesto general sobre las ventas constituyen subvenciones a tenor del artículo 3 del Reglamento de base. Además, están supeditadas por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, se consideran específicas y están sujetas a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base. El objetivo de exportación de una EOU, tal como se establece en el apartado 6.1 del documento «FT-policy 09-14», es una condición sine qua non para obtener los incentivos.
e) Cálculo del importe de la subvención
(82)
En consecuencia, el beneficio sujeto a medidas compensatorias es la remisión de los derechos de aduana (el derecho básico de aduana, el impuesto de educación sobre el derecho de aduana y el impuesto de la educación secundaria superior) normalmente devengados por la importación de productos y el reembolso del impuesto general sobre las ventas durante el periodo de investigación.
i) Exención de los derechos de importación (el derecho básico de aduana, el impuesto de educación sobre el derecho de aduana y el impuesto de la educación secundaria superior) y reembolso del impuesto general sobre las ventas respecto a las materias primas y los bienes fungibles
(83)
El importe de subvención concedido al exportador con estatuto de EOU se calculó a partir de los derechos de importación no devengados (derecho básico de aduana, impuesto de educación sobre el derecho de aduana y el impuesto de la educación secundaria superior) sobre los materiales importados para la EOU en conjunto y el impuesto general sobre las ventas reembolsado durante el periodo de investigación. Los gastos habidos necesariamente para obtener la subvención se dedujeron de esta cantidad, de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base, para obtener el importe de la subvención (numerador). De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, este importe de la subvención se dividió entre el correspondiente volumen total de negocios de las exportaciones durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención dependió de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en relación con las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. El margen de subvención que se calculó de este modo para la empresa afectada era de un 2,68 %.
ii) Exención de los derechos de importación (el derecho básico de aduana, el impuesto de educación sobre el derecho de aduana y el impuesto de la educación secundaria superior) respecto a los bienes de capital
(84)
Los bienes de capital no se incorporan físicamente al producto acabado. Por tanto, el beneficio para la empresa afectada se calculó a partir del importe de los derechos de aduana no devengados por los bienes de capital importados, a lo largo de un periodo que corresponde al periodo normal de amortización de dichos bienes de capital en la empresa investigada, de conformidad con el artículo 7, apartado 3, del Reglamento de base. La cantidad así calculada puede asignarse al periodo de investigación; esta cantidad se ajustó además añadiendo los intereses durante este periodo, a fin de reflejar el valor del beneficio aportado por el plan en el tiempo para el beneficiario y calcular de este modo su cuantía total. El tipo del interés comercial durante el periodo de la investigación en la India se consideró apropiado a este efecto. De conformidad con el artículo 7, apartados 2 y 3, del Reglamento de base, el importe de esta subvención se dividió entre el correspondiente volumen de negocios de exportación generado durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. El margen de subvención que se calculó de este modo para la empresa afectada era de un 0,05 %.
(85)
El margen total de subvención con arreglo al EOUS para la empresa afectada asciende al 2,73 %.
3.6. Plan centrado en el producto («FPS»)
a) Base jurídica
(86)
La descripción detallada de este plan figura en los apartados 3.15 a 3.17 del documento «FT-policy 09-14», así como en los apartados 3.9 a 3.11 del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
b) Criterios de acceso al plan
(87)
Con arreglo al apartado 3.15.2 del documento «FT-policy 09-14», pueden acogerse a este plan los exportadores de productos notificados en el apéndice 37D del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I.
c) Aplicación práctica
(88)
Los exportadores de productos incluidos en la lista del apéndice 37D del Manual de procedimientos 2009-2014, volumen I, pueden solicitar un certificado provisional de créditos de derechos con arreglo al FPS equivalente al 2 % o al 5 % del valor FOB de las exportaciones. Sin embargo, producto(s) o sector(es) de atención especial incluidos en el cuadro 2 y en el cuadro 5 del citado Apéndice 37D tienen derecho a un certificado provisional de créditos de derechos equivalente al 5 % del valor FOB de las exportaciones. El producto investigado se encuentra entre dichos productos de atención especial.
(89)
El FPS es un plan posterior a la exportación, es decir, una empresa debe exportar para poder acogerse a este plan. Como consecuencia de ello, la empresa procede a presentar una solicitud en línea a la autoridad competente junto con copias del pedido de exportación y de la factura correspondiente, el recibo del banco que indique el pago de las tasas de solicitud, una copia de los conocimientos de embarque y un certificado bancario que confirme la realización de la exportación mediante la recepción del pago o un certificado de envío de dinero procedente del extranjero en el caso de negociación directa de los documentos. En los casos en que el ejemplar original de los conocimientos de embarque y/o los certificados bancarios que confirmen la realización de la exportación se hubiesen presentado para solicitar ayudas en virtud de cualquier otro plan, la empresa puede presentar copias de los documentos compulsadas por la propia empresa e indicar la autoridad pertinente a la que se hubiesen presentado los documentos originales. La solicitud en línea de créditos con arreglo al FPS puede incluir hasta un máximo de 50 conocimientos de embarque.
(90)
Se constató que, de conformidad con las normas de contabilidad indias, los créditos del FPS pueden anotarse, según el principio del devengo, como ingresos en las cuentas comerciales, tras el cumplimiento de la obligación de exportación. Esos créditos pueden utilizarse para el pago de derechos de aduana sobre importaciones posteriores de cualquier mercancía excepto los bienes de capital y las mercancías sujetas a restricciones de importación. Las mercancías importadas con estos créditos pueden venderse en el mercado interno (sujetas al impuesto sobre las ventas) o utilizarse de otro modo. Los créditos con arreglo al FPS son válidos y libremente transferibles durante un periodo de veinticuatro meses a partir de la fecha de emisión.
(91)
Se constató que dos de las empresas incluidas en la muestra se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
d) Conclusión sobre el FPS
(92)
El FPS proporciona subvenciones a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base. Un crédito con arreglo a este plan es una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que el crédito se utilizará para compensar los derechos de importación, de modo que se reducen los ingresos aduaneros que debería percibir el Estado. Por otra parte, el crédito con arreglo a este plan beneficia al exportador al mejorar su liquidez.
(93)
Además, el FPS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 4, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
(94)
Este plan no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, ya que no se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en general) y en el anexo III (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en casos de sustitución) del Reglamento de base. En concreto, un exportador no tiene obligación alguna de utilizar realmente en el proceso de fabricación las mercancías importadas exentas de impuestos y el importe del crédito no se calcula en función de los insumos realmente utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado o si se han abonado unos derechos de importación excesivos a tenor del anexo I, letra i), y de los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, cualquier exportador puede acogerse al FPS independientemente de si importa o no insumos. Para obtener el beneficio, basta con que exporte mercancías, sin tener que demostrar que ha importado insumos. Así pueden beneficiarse del FPS incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado interno y no importan mercancías que puedan utilizarse como insumos.
e) Cálculo del importe de la subvención
(95)
De conformidad con el artículo 3, apartado 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias se calculó en términos del beneficio obtenido por los beneficiarios que se determinaron durante el periodo de investigación. A este respecto, se consideró que el beneficiario obtenía el beneficio en el momento de efectuar una transacción de exportación en el marco de este plan. En ese momento, el Gobierno de la India puede condonar los derechos de aduana, lo cual constituye una contribución financiera a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido un conocimiento de embarque en el cual, entre otras cosas, consta el importe del crédito FPS que se concederá para dicha transacción de exportación, el Gobierno de la India no tiene poder discrecional sobre la concesión de la subvención. Por ello, se considera adecuado evaluar el beneficio obtenido con arreglo al FPS como la suma de los créditos obtenidos en todas las transacciones de exportación que se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
(96)
Cuando se presentaron alegaciones justificadas de gastos necesariamente habidos para beneficiarse de la subvención, estos se dedujeron de los créditos así establecidos a fin de calcular el importe de la subvención (numerador), de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, este importe de subvención se repartió entre el volumen total de negocios de las exportaciones durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en relación con las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(97)
El tipo de subvención que se estableció para las dos empresas con respecto a este plan durante el periodo de investigación es del 4,80 %.
3.7. Plan de créditos de exportación («ECS»)
a) Base jurídica
(98)
La descripción detallada del ECS figura en el documento «Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit)» (Circular General sobre créditos a la exportación en rupias o en divisa extranjera) del Banco de Reserva de la India y que fue enviado a todos los bancos comerciales de la India.
b) Criterios de acceso al plan
(99)
Pueden acogerse a este plan los fabricantes exportadores y los comerciantes exportadores.
c) Aplicación práctica
(100)
El ECS se compone de dos subsistemas: el Sistema de crédito de exportación anterior al envío («packing credit»), que incluye los créditos concedidos a un exportador para financiar la compra, transformación, fabricación, envasado o envío de las mercancías antes de la exportación, y el Sistema de crédito de exportación posterior al envío, que concede capital de explotación con el objetivo de financiar los créditos destinados a la exportación. Desde el 1 de julio de 2010, los bancos comerciales aplican un nuevo sistema de tipo básico aplicable a todos los vencimientos de anticipos de créditos a la exportación en rupias. En cuanto al ECS en divisa extranjera, el Banco de Reserva de la India fija límites máximos de tipos de interés aplicables a los créditos de exportación que los bancos comerciales pueden aplicar a un exportador. El Banco de Reserva de la India también insta a los bancos a destinar una cierta cantidad de su crédito bancario neto a la financiación de la exportación.
(101)
Como consecuencia de la Circular General del Banco de Reserva de la India, los exportadores pueden obtener créditos a la exportación a tipos preferenciales de interés comparados con los tipos de interés para los créditos comerciales ordinarios («créditos de caja»), que vienen determinados exclusivamente por las condiciones del mercado. La diferencia entre los tipos puede ser menor para las empresas con una buena calificación crediticia. De hecho, las empresas con una calificación crediticia alta pueden obtener créditos a la exportación y créditos de caja en las mismas condiciones.
(102)
Se constató que todos los productores exportadores incluidos en la muestra se acogieron a este plan durante el periodo de investigación.
d) Conclusión sobre el ECS
(103)
Los tipos preferenciales de interés de un crédito con arreglo al ECS establecidos por la Circular General del Banco de Reserva de la India mencionada en el considerando (98) pueden disminuir los costes por pago de intereses de un exportador frente a los costes establecidos exclusivamente en función de las condiciones de mercado y otorgar en este caso un beneficio a dicho exportador a efectos del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base.
(104)
Pese al hecho de que los créditos preferenciales con arreglo al ECS son concedidos por bancos comerciales, este beneficio constituye una contribución financiera de los poderes públicos a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. En este contexto, debe tenerse en cuenta que ni el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base ni el artículo 1, apartado 1, letra a), párrafo primero, inciso iv) del Acuerdo sobre Subvenciones y Medidas Compensatorias de la OMC exigen que se retiren fondos de la contabilidad pública, por ejemplo mediante un reembolso a los bancos comerciales por parte del Gobierno de la India, para determinar la existencia de una subvención, bastando con que el Gobierno dé instrucciones para que se lleven a cabo funciones de los tipos mencionados en el artículo 3, apartado 1, letra a), incisos i), ii) o iii), del Reglamento de base. El Banco de Reserva de la India es un organismo público, por lo que encaja con la definición de «poderes públicos» que recoge el artículo 2, letra b), del Reglamento de base. Es de propiedad gubernamental en un 100 %, persigue objetivos de política estatal, como la política monetaria, y sus directivos son nombrados por el Gobierno de la India. El Banco de Reserva de la India tiene autoridad sobre organismos privados a efectos del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), segundo guión, del Reglamento de base, dado que los bancos comerciales deben respetar las condiciones que impone, entre otras, respecto de la fijación de tipos de interés para los créditos a la exportación exigidos en la Circular General del Banco de Reserva de la India y en las disposiciones del Banco de Reserva de la India según las cuales los bancos comerciales deben prever cierto importe de su crédito bancario neto de cara a la financiación de la exportación. Esta autoridad obliga a los bancos comerciales a realizar las funciones mencionadas en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i), del Reglamento de base, en este caso otorgar préstamos en forma de financiación preferencial de la exportación. Esta transferencia directa de fondos en forma de préstamos con arreglo a ciertas condiciones correspondería normalmente a los poderes públicos, y de hecho, no difiere en realidad de las prácticas que suelen seguir los poderes públicos a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. Se considera que esta subvención es específica y está sujeta a medidas compensatorias, dado que los tipos de interés preferenciales solo están disponibles en relación con la financiación de las transacciones de exportación y dependen, por tanto, de la cuantía de las exportaciones, conforme al artículo 4, apartado 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
e) Cálculo del importe de la subvención
(105)
El importe de la subvención se ha calculado a partir de la diferencia entre el interés abonado por los créditos de exportación que se utilizaron durante el periodo de investigación y el importe pagadero para los créditos comerciales ordinarios utilizados por la empresa en cuestión. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención (numerador) se ha dividido por el volumen de negocios de las exportaciones durante el periodo de investigación (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no se concedió en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(106)
Los tipos de subvención establecidos con respecto a este plan para las empresas afectadas durante el periodo de investigación fueron de un 0,25 %, 0,31 % y 0,44 %.
3.8. Exención del derecho sobre la electricidad
a) Base jurídica
(107)
Este plan está incluido en el Plan integrado de incentivos 2007 del Gobierno del Maharashtra, Resolución no PSI-1707/(CR-50)/IND-8, de 30 de marzo de 2007. A raíz de las modificaciones del Plan integrado de incentivos 2007 adoptadas por el Gobierno de Maharashtra el 30 de junio de 2011, se decretó una prórroga hasta el 31 de agosto de 2011.
b) Criterios de acceso al plan
(108)
En la citada Resolución figura la lista de categorías de industrias y empresas que pueden solicitar incentivos con arreglo al plan de 2007.
c) Aplicación práctica
(109)
Para fomentar el traslado de las industrias a zonas menos desarrolladas, el Gobierno de Maharashtra ha creado un sistema integrado de incentivos para unidades industriales nuevas o en expansión establecidas en la región en desarrollo del Estado de Maharashtra. A efectos del plan, el anexo I de la Resolución clasifica la zona del Estado entre las que pueden optar a los incentivos. Sin embargo, los incentivos con arreglo al plan de 2007 no pueden solicitarse a menos que el organismo responsable de la ejecución haya emitido un Certificado de Admisibilidad con arreglo al plan de 2007 y que la unidad en cuestión cumpla las estipulaciones y condiciones del Certificado de Admisibilidad. El Certificado de Admisibilidad es expedido por el organismo responsable de la ejecución, y surte efecto a partir de la fecha en que empiece la producción comercial de la unidad subvencionable.
(110)
Se concede la exención del derecho sobre la electricidad a unidades nuevas subvencionables y establecidas en determinadas zonas por un periodo de quince años. En otras zonas del Estado, el 100 % de las unidades orientadas a la exportación («EOU»), las unidades de tecnologías de la información y de biotecnología también están exentas de pagar el derecho sobre la electricidad por un periodo de diez años.
(111)
Durante la investigación se constató que una empresa incluida en la muestra era una EOU establecida en Maharashtra y, por lo tanto, se acogió a este plan durante el periodo de investigación.
d) Conclusión sobre la exención del derecho sobre la electricidad
(112)
La exención del derecho sobre la electricidad constituye una subvención a tenor del artículo 3, apartado 1, letra a), inciso i), y del artículo 3, apartado 2, del Reglamento de base, ya que es una contribución financiera del Gobierno de la India que benefició a los exportadores investigados.
(113)
Este plan de subvenciones es específico con arreglo a lo establecido en el artículo 4, apartado 3, del Reglamento de base, dado que la legislación en virtud de la cual actúa la autoridad otorgante limita el acceso a este plan solo a empresas dentro de una zona geográfica definida.
(114)
Por consiguiente, debe considerarse que esta subvención está sujeta a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(115)
De conformidad con el artículo 3, apartado 2 y el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de la subvención sujeta a medidas compensatorias debe calcularse en función del beneficio obtenido por el beneficiario en relación con el producto afectado durante el periodo de investigación. Este importe (numerador) se asignó al volumen de negocios total del producto afectado del productor exportador durante el periodo de investigación, ya que la subvención no depende de la cuantía de las exportaciones y no fue concedida en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas, con arreglo al artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base.
(116)
El tipo de subvención establecido con respecto a este plan durante el periodo de investigación para la empresa afectada asciende al 0,09 %.
3.9. Importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias
(117)
Según los datos constatados, que se resumen en el cuadro siguiente, se determinó un importe total de subvenciones sujetas a medidas compensatorias, expresado ad valorem, de entre el 3,2 % y el 16,5 %:
Cuadro 1
Plan
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Exención del derecho sobre la electricidad
Total
Empresa
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Empresas que cooperaron no incluidas en la muestra
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Otras empresas
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Con arreglo al artículo 15, apartado 3, del Reglamento de base, el margen de subvención para las empresas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, calculado a partir del margen medio ponderado de subvención establecido para cada uno de los programas a los que se acogieron las empresas que cooperaron incluidas en la muestra, es del 13,6 %. Para calcular el margen medio ponderado de subvención para la muestra, se excluyeron del cálculo los importes de las subvenciones constatadas con arreglo al EOUS y a la exención del derecho sobre la electricidad del plan integrado de incentivos del Gobierno de Maharashtra (es decir, aplicable únicamente a las EOU) por considerar que el ámbito de aplicación de estos planes de subvenciones no incluiría a las dos empresas que cooperaron no incluidas en la muestra. En particular, por lo que se refiere a la EOU, no es posible acumular ayudas relacionadas con el estatuto de EOU con ayudas recibidas con arreglo a otros planes. Por lo que se refiere a la exención del derecho sobre la electricidad, solo disponen de esta posibilidad las EOU o las empresas establecidas en determinadas regiones de Maharashtra. Por lo tanto, se consideró que el universo de los beneficiarios de este plan era demasiado restringido para poder aplicarlo a las empresas no incluidas en la muestra.
(119)
En lo que respecta a todos los demás exportadores de la India, la Comisión estableció en primer lugar el nivel de cooperación. Como se señaló en el considerando (10), la comparación entre los datos sobre importación de Eurostat y el volumen de exportaciones a la Unión del producto afectado durante el periodo de investigación que comunicaron las empresas o grupos de productores exportadores que cooperaron y que habían exportado dicho producto a la Unión durante el periodo de investigación indica un nivel muy elevado de cooperación por parte de los productores exportadores indios: concretamente, casi un 100 %. Dado el alto nivel de cooperación, el margen de subvención para todas las empresas que no cooperaron se fija en el nivel del margen medio ponderado de subvención establecido para cada uno de los programas a los que se acogieron las empresas que cooperaron incluidas en la muestra, es decir, un 16,5 %.
4. INDUSTRIA DE LA UNIÓN
4.1. Producción de la Unión
(120)
Para determinar la producción total de la Unión se utilizó toda la información disponible sobre los productores de la Unión, tanto la facilitada en la denuncia como los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación y las respuestas, debidamente verificadas, del cuestionario enviado a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(121)
A partir de ahí, se estimó que la producción total de la Unión durante el periodo de investigación se situaba en torno a las 52 000 toneladas. Esta cifra incluye la producción de todos los productores de la Unión que se dieron a conocer y el volumen de producción estimado de los productores que no se manifestaron en el procedimiento.
(122)
Como se ha indicado en el considerando (14), se aplicó un muestreo a la investigación de los productores de la Unión. De los quince productores de la Unión que proporcionaron datos antes del inicio del procedimiento, se seleccionó una muestra de cinco empresas. Posteriormente, como se ha explicado en el considerando (16), una empresa decidió no cooperar en la investigación. Las restantes empresas que cooperaron incluidas en la muestra representaban alrededor del 32 % de la producción total estimada de la Unión durante el periodo de investigación y se consideró que eran representativas de la industria de la Unión. Las empresas incluidas en la muestra son los principales productores y están establecidas en Francia e Italia, países en que se fabrica el mayor volumen del producto afectado.
4.2. Industria de la Unión
(123)
Se considera, pues, que todos los productores de la Unión conocidos a los que se refiere el considerando (120) constituyen la industria de la Unión a efectos del artículo 9, apartado 1, y del artículo 10, apartado 8, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hará referencia a ellos como la «industria de la Unión».
5. PERJUICIO
5.1. Observaciones preliminares
(124)
También se utilizaron para evaluar los factores de perjuicio pertinentes las correspondientes estadísticas de importaciones de Eurostat, junto con los datos facilitados en la denuncia y los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación, incluyendo las respuestas, debidamente verificadas, del cuestionario enviado a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(125)
El análisis del perjuicio por lo que respecta a los datos macroeconómicos, como la capacidad de producción, la utilización de capacidades, el volumen de ventas, la cuota de mercado, el crecimiento, el empleo y la productividad, se basó en datos de la industria de la Unión en su conjunto.
(126)
El análisis del perjuicio por lo que respecta a datos microeconómicos, como precios de transacción, rentabilidad, flujo de caja, inversión y rendimiento de la inversión, capacidad de obtener capital, existencias y salarios, se basó en datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(127)
Los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra también se incluyeron en la muestra de la reconsideración por expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de sujeciones de acero inoxidable originarias de China y Taiwán, que concluyó el 7 de enero de 2012 (4). En dicha reconsideración también se incluyó en la muestra a otra empresa que no fue incluida en la muestra de la presente investigación. Dado que el periodo considerado para el análisis del perjuicio coincide con el de la reconsideración por expiración, los datos correspondientes a los años 2008 y 2009 son idénticos con excepción de la citada empresa. La divulgación de las cifras de 2008 y 2009 permitiría, pues, deducir las cifras correspondientes a la empresa no incluida en la muestra del presente caso. Por lo tanto, se han indexado los indicadores microeconómicos, como existencias, salarios, inversiones, flujo de caja, rendimiento de las inversiones y rentabilidad.
5.2. Consumo de la Unión
(128)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en la Unión, tal como figura en la denuncia, y se cotejó con las respuestas a los cuestionarios del muestreo y con los datos verificados obtenidos de los productores incluidos en la muestra. Además, también se tuvo en cuenta el volumen de las importaciones basándose en los datos de Eurostat para el periodo considerado.
(129)
Con arreglo a todo ello, el consumo de la Unión evolucionó del siguiente modo:
Cuadro 2
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Consumo de la Unión (en toneladas)
120 598
101 143
122 345
131 457
Índice (2008 = 100)
100
84
101
109
Fuente:
Eurostat, datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(130)
El consumo total de la UE aumentó en un 9 % durante el periodo considerado. Entre 2008 y 2009 se produjo una fuerte disminución de un 16 %, debido, parece ser, a los efectos negativos que la crisis económica tuvo en el mercado a nivel mundial, después de lo cual el consumo se recuperó de nuevo y aumentó un 21 % entre 2009 y 2010 y siguió creciendo un 7 % entre 2010 y el periodo de investigación.
5.3. Importaciones procedentes del país afectado
(131)
Durante el periodo considerado, las importaciones a la Unión procedentes de la India evolucionaron de la siguiente manera:
Cuadro 3
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Volumen de las importaciones procedentes de la India (en toneladas)
14 546
18 883
21 914
24 072
Índice (2008 = 100)
100
130
151
165
Cuota de mercado
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Índice (2008 = 100)
100
155
149
152
Fuente:
Eurostat y las respuestas al cuestionario de los productores exportadores.
(132)
Durante el periodo considerado, las importaciones procedentes de la India aumentaron de forma significativa en un 65 %. Este aumento fue más acusado entre 2008 y 2009, cuando las importaciones se dispararon en un 30 % mientras que el consumo disminuía en un 16 %. Si se considera la variación interanual, las importaciones de la India siguieron aumentando durante 2010 (+ 16 %) y durante el periodo de investigación (+ 10 %).
5.3.1. Precios de las importaciones y subcotización de precios
Cuadro 4
Importaciones procedentes de la India
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Precio medio en EUR/tonelada
3 531
2 774
2 994
3 216
Índice (2008 = 100)
100
79
85
91
Fuente:
Eurostat y las respuestas al cuestionario de los productores de la UE incluidos en la muestra.
(133)
En conjunto, los precios medios de las importaciones procedentes de la India disminuyeron en un 9 % durante el periodo considerado. Esto explica el aumento en la cuota de mercado de la India, que durante el mismo periodo pasó del 12,1 % al 18,3 %. El mayor aumento tuvo lugar entre 2008 y 2009, cuando los exportadores indios ganaron más de seis puntos porcentuales de cuota de mercado.
(134)
Para determinar la subcotización de los precios durante el periodo de investigación, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones procedentes de la India cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con ajustes adecuados para tener en cuenta los derechos en vigor y los costes posteriores a la importación.
(135)
Se compararon para cada tipo particular los precios de transacciones en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, tras deducir bonificaciones y descuentos. El resultado de la comparación, expresado como porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el periodo de investigación, puso de relieve una subcotización de los precios de entre un 3 % y un 13 %.
5.4. Situación económica de la industria de la Unión
(136)
De conformidad con el artículo 8, apartado 4, del Reglamento de base, el examen de la repercusión de las importaciones subvencionadas procedentes de la India en la industria de la Unión incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos establecidos para la industria de la Unión a lo largo del periodo considerado.
5.4.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 5
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Volumen de producción (en toneladas)
69 514
56 396
62 213
51 800
Índice (2008 = 100)
100
81
89
75
Capacidad de producción (en toneladas)
140 743
127 200
128 796
111 455
Índice (2008 = 100)
100
90
92
79
Utilización de la capacidad
49 %
44 %
48 %
46 %
Índice (2008 = 100)
100
90
98
94
Fuente:
Industria total de la Unión.
(137)
El cuadro anterior muestra que, durante el periodo considerado, hubo una disminución significativa de la producción, situada en un 25 %. En consonancia con la disminución de la demanda, la producción se redujo bruscamente en un 19 % en 2009, tras lo cual recuperó un 10 % aproximadamente en 2010. En el periodo de investigación, aunque el consumo de la Unión aumentó en un 7 %, la producción de la Unión volvió a disminuir en aproximadamente un 17 % con respecto al año anterior.
(138)
La capacidad de producción de la industria de la Unión disminuyó en torno al 21 % durante el periodo considerado. La capacidad de utilización también disminuyó durante el periodo considerado, sin superar nunca el 50 %.
5.4.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
Cuadro 6
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Volumen de ventas (en toneladas)
56 042
44 627
45 976
48 129
Índice (2008 = 100)
100
80
82
86
Cuota de mercado
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Índice (2008 = 100)
100
95
81
79
Fuente:
Industria total de la Unión.
(139)
En el contexto de un aumento del consumo (+ 9 %), el volumen de ventas del producto similar en el momento de su venta al primer cliente independiente en la Unión disminuyó en un 14 % a lo largo del periodo considerado. Por consiguiente, la cuota de mercado descendió de un 46,5 % en 2008 a un 36,6 % en el periodo de investigación. El volumen de ventas experimentó un brusco descenso en 2009 (- 20 %), tras lo cual se recuperó ligeramente en 2010 y durante el periodo de investigación.
5.4.3. Crecimiento
(140)
El consumo de la Unión aumentó en un 9 % entre 2008 y el periodo de investigación. Sin embargo, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión descendieron en un 14 % y un 21 %, respectivamente, durante el mismo periodo. Al mismo tiempo, las importaciones procedentes de la India aumentaron de forma significativa en un 65 %.
5.4.4. Empleo
Cuadro 7
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Número de empleados
1 007
863
821
761
Índice (2008 = 100)
100
86
82
76
Productividad (unidades por trabajador)
Índice (2008 = 100)
100
95
110
99
Fuente:
Industria total de la Unión.
(141)
Debido a la reducción de actividades de la industria de la Unión, el número de trabajadores disminuyó paralelamente en un 24 % durante el periodo considerado. Entre 2008 y el periodo de investigación los costes laborales por empleado aumentaron en un 6 %.
(142)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por persona empleada y por año, disminuyó ligeramente en un 1 % en el periodo considerado. Alcanzó su nivel más bajo en 2009, tras lo cual empezó a recuperarse en el periodo de investigación.
5.4.5. Precios unitarios medios en la Unión
Cuadro 8
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Precio unitario en la UE a clientes no vinculados
(EUR/tonelada)
4 336
2 792
3 914
4 244
Índice (2008 = 100)
100
64
90
98
Fuente:
Respuestas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra.
(143)
Los precios medios de las ventas disminuyeron en un 2 % durante el periodo considerado. En 2009 la industria de la Unión se vio obligada a reducir sus precios de venta en un 36 %, en el contexto de la recesión económica y de una brusca disminución de los precios de las importaciones de la India (- 21 %). Durante 2010 y el periodo de investigación los precios de venta de la industria de la Unión se recuperaron de nuevo.
(144)
La investigación mostró que la disminución de los precios de venta en 2009 refleja la disminución de los costes, que habían caído en un 18 % con respecto a los niveles de 2008. Esta disminución de los costes se debió principalmente a la disminución de los precios de las materias primas, especialmente los del níquel, cuya dinámica de precios es inestable. Sin embargo, la industria de la Unión se vio obligada a reducir sus precios de venta más de lo que habían disminuido los costes, en vista de la expansión de las importaciones indias a bajo precio en 2009.
5.4.6. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de obtener capital
Cuadro 9
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Rentabilidad de las ventas en la UE (% de ventas netas)
Índice (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Flujo de caja
Índice (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Inversiones (EUR)
Índice (2008 = 100)
100
29
59
6
Rendimiento de las inversiones
Índice (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Fuente:
Respuestas al cuestionario de los productores de la UE incluidos en la muestra.
(145)
La investigación puso de manifiesto que, incluso si la disminución de los precios de venta reflejaba parcialmente la disminución de los costes, los precios de la industria de la Unión se encontraban bajo la presión de las importaciones de SAI procedentes de la India. La rentabilidad de la industria de la Unión fue negativa desde el comienzo del periodo afectado. Especialmente en 2009, la industria de la Unión se vio obligada a reducir sus precios de venta más de lo que habían disminuido los costes, en vista de la expansión de las importaciones indias a bajo precio, lo que dio lugar a un considerable deterioro de la rentabilidad en ese año. Sin embargo, en 2010 y durante el periodo de investigación la rentabilidad mejoró, aunque siguió siendo negativa.
(146)
El flujo de caja, un indicador de la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad. Alcanzó su nivel más bajo en 2009, tras lo cual mostró una tendencia al alza y en el periodo de investigación pasó a ser positivo.
(147)
En 2008 se hicieron inversiones en la producción de SAI, tras lo cual las inversiones disminuyeron en aproximadamente un 94 % durante el periodo considerado. El rendimiento de las inversiones mostró una evolución negativa similar, en consonancia con los resultados negativos de la industria de la Unión durante el periodo considerado, y permaneció constantemente negativo.
(148)
La evolución de la rentabilidad, el flujo de caja y el bajo nivel de inversiones apunta al hecho de que los productores de la UE incluidos en la muestra pueden haber tenido dificultades para obtener capital.
5.4.7. Existencias
Cuadro 10
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Existencias finales de la industria de la Unión
Índice (2008 = 100)
100
92
100
103
Fuente:
Respuestas al cuestionario.
(149)
El nivel de existencias de la industria de la Unión incluida en la muestra aumentó en un 3 % durante el periodo considerado. En 2009 el nivel de existencias finales disminuyó en un 8 %; posteriormente, en 2010 y durante el periodo de investigación, aumento en un 8 % y un 3 % respectivamente.
5.4.8. Magnitud de margen de subvención
(150)
Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones subvencionadas procedentes de la India, el efecto de los márgenes de subvención reales en la industria de la Unión no puede considerarse desdeñable.
5.5. Conclusión sobre el perjuicio
(151)
La investigación puso de manifiesto que la mayoría de los indicadores de perjuicio, como la producción (- 25 %), la utilización de la capacidad (- 6 %), el volumen de ventas (- 14 %), la cuota de mercado (- 21 %) y el empleo (- 24 %), se deterioraron durante el periodo considerado. En un contexto de aumento del consumo, tanto el volumen de ventas como la cuota de mercado disminuyeron. El volumen de ventas se recuperó ligeramente en 2010 y durante el periodo de investigación en comparación con 2009; sin embargo, dada la expansión de las importaciones indias, que no dejaron de aumentar durante el periodo considerado a precios que subcotizaban constantemente los de la industria de la Unión, esta no pudo recobrar la cuota de mercado que había perdido.
(152)
Además, los indicadores de perjuicio relacionados con el rendimiento financiero de la industria de la Unión, como el flujo de caja y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados, lo que significa que también se deterioró la capacidad de la industria de la Unión para obtener capital.
(153)
Habida cuenta de lo anterior, se llegó a la conclusión de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a tenor del artículo 8, apartado 5, del Reglamento de base.
6. CAUSALIDAD
6.1. Introducción
(154)
De conformidad con el artículo 8, apartados 5 y 6, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones subvencionadas originarias de la India habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones subvencionadas y que pudieran haber perjudicado asimismo a la industria de la Unión, a fin de asegurarse de que el perjuicio causado por esos otros factores no se atribuía a las importaciones citadas.
6.2. Efecto de las importaciones subvencionadas
(155)
La investigación mostró que el consumo de la Unión aumentó un 9 % durante el periodo considerado, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 14 % y su cuota de mercado en un 21 %. Al mismo tiempo las importaciones subvencionadas procedentes de la India experimentaron una espectacular subida del 65 %, con lo que su cuota de mercado aumentó en un 52 %.
(156)
En 2010 y durante el periodo de investigación el consumo de la Unión aumentó en consonancia con la recuperación económica general. Sin embargo, el volumen de ventas de la industria de la Unión aumentó solo ligeramente en 2010 (+ 3 %) y durante el periodo de investigación (+ 4,7 %). Por otra parte, la investigación puso de manifiesto un aumento anual de las importaciones indias del 16 % en 2010 y del 10 % durante el periodo de investigación.
(157)
Las importaciones subvencionadas procedentes de la India ejercieron presión sobre la industria de la Unión especialmente en 2009, cuando aumentaron en un 30 % con respecto a 2008 y ganaron 6,6 puntos porcentuales de la cuota de mercado. Durante el mismo año, las ventas de la industria de la Unión disminuyeron en un 20 %.
(158)
Con respecto a la presión que pesaba sobre los precios en 2009, los precios de las importaciones procedentes de la India disminuyeron un 21 % por término medio, lo que obligó a la industria de la Unión a reducir sus precios de venta en un 36 %. Esta disminución fue superior a la disminución de los costes. La situación descrita provocó un deterioro significativo de la rentabilidad, que en 2009 descendió drásticamente.
(159)
Los precios de las importaciones procedentes de la India disminuyeron en conjunto un 9 % en el periodo considerado y siempre permanecieron por debajo de los precios de las importaciones procedentes del resto del mundo y de los precios de venta de la industria de la Unión.
(160)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se concluye que el aumento masivo de importaciones subvencionadas procedentes de la India a precios que subcotizaban constantemente los de la industria de la Unión ha representado un papel determinante en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión, lo que se refleja en su mala situación financiera, en el descenso significativo del volumen de ventas y de cuota de mercado y en el deterioro de casi todos los indicadores de perjuicio.
6.3. Efecto de otros factores
6.3.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
Cuadro 11
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países en toneladas
50 010
37 633
54 454
59 255
Índice (2008 = 100)
100
75
109
118
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Índice (2008 = 100)
100
90
107
109
Precio medio de las importaciones procedentes de otros terceros países en EUR/tonelada
5 380
5 236
5 094
5 234
Índice (2008 = 100)
100
97
95
97
Volumen de las importaciones procedentes de Malasia (toneladas)
13 712
9 810
9 611
9 966
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Malasia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Precio medio de las importaciones procedentes de Malasia en EUR/tonelada
4 203
2 963
3 324
3 633
Volumen de las importaciones procedentes de Filipinas (toneladas)
7 046
5 406
15 576
18 149
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Filipinas
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Precio medio de las importaciones procedentes de Filipinas en EUR/tonelada
4 645
3 474
3 714
3 912
Volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China (toneladas)
2 332
2 452
3 217
3 288
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Precio medio de las importaciones procedentes de la República Popular China en EUR/tonelada
4 004
4 561
5 272
5 648
Volumen de las importaciones procedentes de Taiwán (toneladas)
4 304
3 703
6 451
6 640
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Taiwán
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Precio medio de las importaciones procedentes de Taiwán en EUR/tonelada
5 092
4 719
4 755
4 943
Fuente:
Eurostat.
(161)
Según los datos de Eurostat, el volumen de las importaciones a la Unión de SAI originarias de otros terceros países aumentó en un 18 % durante el periodo considerado. Al mismo tiempo, los precios medios de importación disminuyeron en aproximadamente un 3 % durante el periodo considerado y su cuota de mercado aumentó en aproximadamente un 9 %.
(162)
Desde el 19 de noviembre de 2005 hay medidas antidumping en vigor sobre las importaciones de SAI procedentes de la República Popular China y de Taiwán. A pesar de las medidas, estas importaciones aumentaron de forma significativa durante el periodo considerado, aunque las cuotas de mercado permanecieron en un nivel relativamente modesto, con un 2,5 % y un 5,1 % respectivamente, durante el periodo de investigación. Otras fuentes importantes de importaciones son Filipinas y Malasia. En concreto, las importaciones procedentes de Filipinas aumentaron de forma significativa durante el periodo considerado y su cuota de mercado aumentó, pasando del 5,8 % en 2008 a un 13,8 %, durante el periodo de investigación.
(163)
Por lo que se refiere a Malasia, aunque se produjo una tendencia a la baja durante el periodo considerado, las importaciones aún tenían una cuota de mercado del 7,6 % durante el periodo de investigación. El volumen de las importaciones procedentes de Filipinas aumentó significativamente durante el periodo considerado. Sin embargo, como se expone más adelante, el precio medio de importación era mucho más alto (aproximadamente un 20 %) que el precio medio de las SAI indias.
(164)
Por lo que se refiere a los precios de importación, los precios medios de las importaciones de otros terceros países se mantuvieron bastante estables durante el periodo considerado y se mantuvieron siempre por encima de la media de los precios de venta de la industria de la Unión y de la media de los precios de las importaciones procedentes de la India.
(165)
Sobre la base de estos datos, se concluyó provisionalmente que las importaciones procedentes de otros terceros países no rompían el nexo causal entre las repercusiones de las importaciones subvencionadas procedentes de la India y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
6.3.2. Crisis económica
(166)
La crisis económica explica en parte la contracción del consumo de la Unión en 2009. Sin embargo, hay que señalar que, a pesar de la disminución del 16 % en el consumo en 2009, el volumen de las importaciones indias aumentó en un 30 %.
(167)
En 2010 y durante el periodo de investigación el consumo de la Unión aumentó en consonancia con la recuperación económica general. Sin embargo, el volumen de ventas de la industria de la Unión aumentó solo ligeramente en 2010 (+ 3 %) y durante el periodo de investigación (+ 4,7 %). Hay que poner estos datos en relación con un aumento anual de las importaciones indias en un 16 % y un 10 % respectivamente.
(168)
En condiciones económicas normales y sin la fuerte presión en los precios y el mayor nivel de las importaciones debido a las importaciones subvencionadas, la industria de la Unión podría haber tenido dificultades para asimilar el descenso en el consumo y el aumento de los costes fijos unitarios debido a la menor utilización de las capacidades que experimentó. Sin embargo, las importaciones subvencionadas han intensificado el efecto de la recesión económica e, incluso durante la recuperación económica general, la industria de la Unión no pudo recuperarse y recobrar la cuota de mercado que había perdido en beneficio de las importaciones indias.
(169)
Por eso, si bien la crisis económica de 2008-2009 puede haber contribuido a los malos resultados de la industria de la Unión, no puede considerarse que la repercusión de este factor rompa el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y la situación de perjuicio de la industria de la Unión.
6.3.3. Exportaciones de la industria de la Unión incluida en la muestra
Cuadro 12
2008
2009
2010
Periodo de investigación
Ventas de exportación en toneladas
967
689
933
884
Índice (2008 = 100)
100
71
97
91
Precio de venta unitario en euros
4 770
3 060
4 020
4 313
Índice (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Durante el periodo considerado, el volumen de ventas de exportación de la industria de la Unión incluida en la muestra disminuyó en un 9 %, al tiempo que los precios medios de exportación bajaban en un 10 %. Si bien no puede excluirse que la tendencia negativa de las exportaciones pudiera haber tenido repercusiones negativas para la industria de la Unión, se considera que, dado el bajo volumen de las exportaciones en relación con las ventas en el mercado de la Unión, dichas repercusiones no rompen el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio constatado.
6.4. Conclusión sobre la causalidad
(171)
El análisis que antecede ha demostrado que durante el periodo considerado se registró un incremento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones subvencionadas a bajo precio procedentes de la India. Además, se constató que dichas importaciones subcotizaban constantemente los precios cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión.
(172)
Este aumento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones indias subvencionadas fue continuo, incluso durante 2009, cuando el consumo de la Unión disminuyó en un 16 %, y coincidió con la evolución negativa de la cuota de mercado de la industria de la Unión durante el mismo periodo.
(173)
A partir de 2008, en el contexto del descenso de la actividad económica y una brusca caída del consumo de la Unión, los productores exportadores indios consiguieron aumentar significativamente su cuota de mercado. Esto coincidió con una evolución negativa de la cuota de mercado de la industria de la Unión y una brusca caída de la rentabilidad y otros indicadores financieros. Durante el periodo considerado, el aumento de las importaciones a bajo precio y subvencionadas procedentes de la India, que subcotizaban constantemente los precios de la industria de la Unión, tuvo un impacto global negativo sobre la situación financiera de la industria de la Unión. Incluso aunque la situación mejoró ligeramente en el periodo de investigación, la industria de la Unión no pudo recuperar la cuota de mercado perdida y la rentabilidad siguió siendo negativa.
(174)
El análisis de los demás factores conocidos, incluida la crisis económica, que pudieron haber causado un perjuicio a la industria de la Unión puso de manifiesto que estos factores no rompían el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas procedentes de la India y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(175)
Sobre la base del análisis anterior, se concluyó provisionalmente que las importaciones subvencionadas procedentes de la India habían causado un perjuicio importante a la industria de la Unión a efectos del artículo 8, apartado 5, del Reglamento de base.
7. INTERÉS DE LA UNIÓN
7.1. Observación preliminar
(176)
De conformidad con el artículo 31 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión sobre las subvenciones perjudiciales, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no beneficiaría el interés de la Unión. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los importadores y los usuarios del producto afectado.
7.2. Interés de la industria de la Unión
(177)
La industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones subvencionadas procedentes de la India. Hay que recordar que la mayoría de los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa durante el periodo considerado. Si no se toman medidas, parece inevitable que se siga deteriorando la situación de la industria de la Unión.
(178)
Se espera que el establecimiento de derechos compensatorios provisionales restaure unas condiciones de comercio efectivas en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión ajustar los precios del producto investigado para reflejar los costes de los diversos componentes y las condiciones del mercado. También es previsible que gracias a las medidas provisionales, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el periodo considerado, con un efecto positivo adicional en su rentabilidad y su situación financiera en general.
(179)
Si no se impusiesen medidas, es de prever que se siguiese perdiendo cuota de mercado y que la industria de la Unión siguiese teniendo pérdidas. Esto daría lugar a una situación insostenible a medio y largo plazo. Teniendo en cuenta las pérdidas contraídas y el alto nivel de inversión en la producción realizado al principio del periodo considerado, es de prever que la mayoría de los productores de la Unión no pudiesen recuperar sus inversiones si no se impusiesen medidas. Además, es de prever que la imposición de medidas compensatorias contribuya a mantener el empleo, que se deterioró continuamente durante el periodo considerado.
(180)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que la imposición de derechos compensatorios redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
7.3. Interés de los usuarios y de los importadores
(181)
No hubo cooperación por parte de los usuarios en la presente investigación; se contactó a veinte usuarios pero ninguno de ellos respondió al cuestionario que se les había enviado. Por lo que respecta a los importadores, se enviaron cuestionarios a dos importadores no vinculados que habían manifestado su disposición a cooperar, pero no se recibió respuesta alguna.
(182)
Se recuerda que también en investigaciones anteriores sobre el mismo producto, la cooperación de los usuarios fue muy limitada. En la reciente reconsideración por expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de SAI originarias de la República Popular China y Taiwán, se contactó a los mismos usuarios pero tampoco ninguno de ellos cooperó en la investigación (5).
(183)
Según la denuncia, si se impusiesen medidas sobre las importaciones de SAI procedentes de la India, las repercusiones para los usuarios serían insignificantes, ya que las SAI solo representan una fracción de sus costes totales. En la denuncia figuraba una estimación de la proporción del coste correspondiente a las SAI en la fabricación de un coche y de una lavadora o un lavavajillas. En ambos casos se llegó a la conclusión de que las SAI representan una proporción insignificante del coste total de fabricación de estos productos.
(184)
Habida cuenta de la escasa utilización de la capacidad de la industria de la Unión (46 % en el periodo de investigación), si se impusiesen medidas contra las importaciones indias, no habría riesgo de escasez de oferta en el mercado. Además, hay otras fuentes de suministro, como, por ejemplo, importaciones de SAI procedentes de otros países que no están sujetas a medida alguna.
(185)
Por último, el nivel de las medidas propuestas es moderado y, por lo tanto, se espera que las importaciones procedentes de la India sigan teniendo acceso al mercado de la UE, aunque a precios justos.
7.4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(186)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado originarias de la India.
8. MEDIDAS COMPENSATORIAS PROVISIONALES
8.1. Grado de eliminación del perjuicio
(187)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas a las subvenciones, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben establecerse medidas compensatorias provisionales para evitar que las importaciones subvencionadas sigan perjudicando a la industria de la Unión.
(188)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de subvención constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, sin sobrepasar el margen de subvención determinado.
(189)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos de las subvenciones perjudiciales, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones subvencionadas, vendiendo el producto similar en la Unión. Se considera que el beneficio que podría obtenerse en caso de no haber importaciones subvencionadas debería basarse en el margen de beneficios medio antes de impuestos de los productores de la Unión incluidos en la muestra en 2007, es decir, antes del periodo considerado cuando la industria era todavía rentable. Se considera, por tanto, que un margen de beneficio del 7 % del volumen de negocios podría tomarse como el mínimo apropiado que la industria de la Unión podría haber previsto obtener en ausencia de subvenciones perjudiciales.
(190)
Con arreglo a estas consideraciones, se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. El precio no perjudicial se obtuvo ajustando los precios de venta de los productores de la Comunidad incluidos en la muestra para tener en cuenta las pérdidas y los beneficios realizados durante el periodo de investigación, y añadiendo el mencionado margen de beneficio.
(191)
A continuación, se determinó el necesario incremento del precio a partir de la comparación del precio de importación medio ponderado de los productores exportadores de la India que cooperaron, como se determinó en los cálculos de la subcotización de los precios, con el precio no perjudicial de la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el período de investigación. Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del total del valor CIF medio de importación.
8.2. Medidas provisionales
(192)
A la vista de lo expuesto anteriormente, se considera que, de conformidad con el artículo 12, apartado 1, del Reglamento de base, deben imponerse medidas compensatorias provisionales con respecto a las importaciones originarias de la India al nivel del margen más bajo de entre el margen de subvención y el margen de perjuicio, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(193)
Por tanto, los tipos del derecho compensatorio se han establecido comparando los márgenes de eliminación del perjuicio y los márgenes de subvención. En consecuencia, los tipos de derechos compensatorios propuestos son los siguientes:
Empresas
Margen de subvención
Margen de perjuicio
Tipo de derecho compensatorio provisional
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Empresas que cooperaron no incluidas en la muestra
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Todas las demás empresas
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Los tipos del derecho compensatorio individual de las empresas que se especifican en el presente Reglamento se determinaron a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación comprobada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Por lo tanto, estos tipos de derecho (en contraposición con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la India y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo del derecho aplicable a «las demás empresas».
(195)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derechos compensatorios individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse a la Comisión (6), junto con toda la información pertinente, en particular cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio de las entidades de producción y de venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los derechos individuales.
9. COMUNICACIÓN
(196)
Las conclusiones provisionales aquí expuestas se comunicarán a todas las partes interesadas, que tendrán la oportunidad de dar a conocer sus observaciones por escrito y solicitar ser oídas. Sus observaciones se analizarán y se tomarán en consideración, si procede, antes de establecer cualquier conclusión definitiva. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos compensatorios a efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de sujeciones de acero inoxidable y sus partes originarias de la India, actualmente clasificadas en los códigos NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 y 7318 15 70.
2. El tipo del derecho compensatorio provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresas
Tipo del derecho (%)
Código adicional TARIC
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
Empresas enumeradas en el anexo
13,6
B269
Todas las demás empresas
16,5
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo especificación en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 30 del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 31, apartado 4, del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de cuatro meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 9 de febrero de 2012.