РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 904/2014 НА КОМИСИЯТА
от 20 август 2014 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 29 ноември 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) започна антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на мононатриев глутамат с произход от Индонезия („засегнатата държава“). Тя публикува известие за започване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“).
(2)
На същата дата Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“) на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила по отношение на вноса на мононатриев глутамат с произход от Китайската народна република („Китай“), с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(3)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 16 октомври 2013 г. от Ajinomoto Foods Europe SAS („жалбоподателя“), единственият производител от Съюза на мононатриев глутамат, представляващ по този начин 100 % от общото производство на мононатриев глутамат в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг и произтичаща от него съществена вреда, които бяха сметнати за достатъчно основание за започване на разследване.
1.2. Заинтересовани страни
(4)
В известието за започване на процедурата Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията официално уведоми жалбоподателя, всички известни производители износители, индонезийските органи, известните вносители, доставчиците, потребителите и търговците, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(5)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията към Генерална дирекция „Търговия“.
(6)
На заинтересованите страни бе също така предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе предоставена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава и несвързани вносители с отношение към разследването и за да се приключи разследването в рамките на определените срокове, Комисията обяви в известието за започване, че е решила да ограничи производителите износители и несвързаните вносители, които ще бъдат включени в разследването, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“).
1) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички несвързани вносители да заявят своя интерес и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(9)
Четиринадесет несвързани вносители предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от три дружества въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им положение в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, всички известни вносители, които са засегнати, бяха консултирани във връзка с подбора на извадката. Не бяха получени коментари.
(10)
Впоследствие само едно от трите дружества, включени в извадката, оказа съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
2) Изготвяне на извадка от производители износители в Индонезия
(11)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Индонезия да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Четирима производители износители в засегнатата държава предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой производители износители Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
б) Отговори на въпросника и оказване на съдействие
(13)
Комисията изпрати въпросници до единствения производител от Съюза, четиримата включени в извадката производители износители, тримата включени в извадката несвързани вносители и тридесет и трима установени ползватели в Съюза.
(14)
Отговори на въпросника бяха получени от единствения производител от Съюза, от един от тримата включени в извадката несвързани вносители, от един търговец, от трима от четиримата известни производители износители и от петима ползватели.
(15)
Разследването разкри, че неоказалият съдействие производител износител, включен в извадката, е свързан с друг включен в извадката производител износител, който е оказал съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника.
(16)
Оказалият съдействие производител износител, посочен в съображение 15, заяви, че той не следва да се разглежда като свързан с неоказалия съдействие производител износител, тъй като нито едно от дружествата няма влияние върху процеса на вземане на решения на другото. Освен това оказалият съдействие производител износител заяви, че не би могъл да принуди неоказалото съдействие дружество да отговори на въпросника. При разследването бе установено, че и двете дружества са собственост на едни и същи акционери. Поради това те се считат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (4) относно прилагането на Митническия кодекс на Общността („Митническия кодекс“).
(17)
Трети оказал съдействие производител износител заяви, че има друг производител на разглеждания продукт в Индонезия, който е част от групата, посочена в съображение 16, но който не е заявил своя интерес. Въпреки че такъв производител наистина съществува, разследването не откри доказателства, въз основа на данни от Евростат и от други налични източници, че този производител е изнасял за Съюза по време на разглеждания период. Следователно от това дружество не бе поискано да заяви своя интерес или да предостави информацията, изискана във въпросниците, предназначени за производителите износители. Освен това, както е посочено в съображение 48, за всички производители в засегнатата държава, които не са оказали съдействие, бе установена остатъчна митническа ставка. Остатъчното мито се основава на член 18 от основния регламент и е приложимо за „всички други дружества“.
в) Проверки на място
(18)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(19)
Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Франция
Вносители
-
Falken Trade, Olsztyn, Полша
Ползватели
-
AkzoNobel, Amersfoort, Нидерландия
-
Unilever, Rotterdam, Нидерландия
Производители износители от Индонезия
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Индонезия
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Индонезия
Свързани вносители в Съюза
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Германия
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Нидерландия
Свързан търговец от Хонг Конг
-
CJ China Limited, Хонг Конг
1.3. Разследван период и разглеждан период
(20)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 април 2010 г. до края на разследвания период („разглеждания период“) (5).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е мононатриев глутамат с произход от Индонезия, класиран понастоящем в код по КН ex 2922 42 00 („разглежданият продукт“). Мононатриевият глутамат е хранителна добавка и се използва предимно като овкусител за супи, бульони, рибни и месни ястия, смеси от подправки и готови храни. Произвежда се под формата на бели кристали, без мирис, с различни размери. Мононатриевият глутамат се използва и в химическата промишленост за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(22)
Получава се основно чрез ферментация на различни източници на захари (скорбяла от царевица, скорбяла от тапиока, захарни сиропи, меласа от захарна тръстика и меласа от захарно цвекло).
2.2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(24)
Една от заинтересованите страни заяви, че е налице значителна разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. Заявено бе, че с оглед на тази разлика в качеството мононатриевият глутамат, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и мононатриевият глутамат, внасян от Индонезия, не са взаимозаменяеми и поради това не следва да се считат за сходни продукти. Това твърдение остава необосновано и е в противоречие с констатациите от разследването, което не разкри разлика в качеството на мононатриевия глутамат, произвеждан в Индонезия, и мононатриевия глутамат, произвеждан в Съюза. В действителност редица ползватели са закупували мононатриев глутамат както от промишлеността на Съюза, така и от Индонезия, и са го използвали за същите или сходни приложения. Вследствие на това твърдението бе отхвърлено.
(25)
Следователно, въз основа на изложеното по-горе, разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индонезия, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, се считат, на този етап, за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки производител износител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това бе установено, че реализираният от всеки оказал съдействие производител износител общ обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(27)
След това Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ за Съюза.
(28)
Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител на вътрешния пазар за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вида на продукта, продаван за износ за Съюза, са били представителни, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период представлява поне 5 % от общия обем на продажбите за износ за Съюза на идентичен или сравним вид на продукта. Комисията установи, че продажбите на оказалите съдействие производители износители в Индонезия са били осъществени в представителни количества на индонезийския пазар в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Съюза от същите производители износители.
(29)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от всеки производител износител, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби за независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки вид на продукта по време на разследвания период.
(30)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
1)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта, и ако
2)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(31)
В този случай продажбите на вътрешния пазар на всички производители износители са били рентабилни и среднопретеглената продажна цена е била по-висока от производствените разходи за всички видове на продукта. Поради това за всички производители износители нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период.
3.2. Експортна цена
(32)
Оказалите съдействие производители износители са изнасяли за Съюза или директно за независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени във и извън Съюза.
(33)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза, експортната цена е била определена въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
В случаите, когато производителите износители са изнасяли разглеждания продукт в Съюза чрез свързани дружества, експортната цена е била определена въз основа на цената, на която внесеният продукт е бил за първи път препродаден на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В този случай бяха направени корекции за реализираните печалби (вж. съображение 35) и за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, включително разходите за реализация, общите и административните разходи.
(35)
В това отношение маржът на печалбата, реализирана от свързаните дружества, не може да бъде използван, тъй като бе счетен за ненадежден. Един несвързан вносител оказа съдействие, но информацията за рентабилността му бе поверителна и не можа да бъде разкрита на други трети страни. С оглед на изложеното по-горе и при липсата на друга информация за определяне на експортната цена бе използван марж на печалбата от 5 %. Този марж бе счетен за разумен, тъй като бе използван и в предишна процедура във връзка с друг химичен продукт, произведен от сходна промишленост (6).
(36)
Двамата оказали съдействие производители износители заявиха, че експортните цени за първите им свързани клиенти са били определени при нормални пазарни условия и че определянето на експортната цена следва да се основава на продажната цена между производителя износител в Индонезия и първия свързан клиент, а не на конструираната експортна цена. Те твърдят, че продажните им цени за първите им свързани клиенти са били на същото ниво като цените за несвързани клиенти в Съюза.
(37)
Разследването установи, че въпреки сходните ценови нива, трансферните цени между свързаните дружества не са били на ниво, което би позволило на свързаните вносители да получат разумна печалба в Съюза. Освен това не може да се изключи, че някои разходи са възникнали между свързаните дружества и че е имало кръстосано компенсиране чрез други продукти. Въз основа на това се стигна до заключението, че цената на вътрешния трансфер не отразява точната пазарна стойност на разглеждания продукт в сравнение с продажбите на независими клиенти.
(38)
Въз основа на това трансферната цена между свързаните дружества не може да се счита за определена при нормални пазарни условия и съответните твърдения бяха отхвърлени. Експортните цени на двамата производители износители чрез свързани страни бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, както е описано в съображения 34 и 35 по-горе.
3.3. Сравнение
(39)
Комисията сравни нормалната стойност и експортната цена на оказалите съдействие производители износители на базата на цената франко завода.
(40)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(41)
Вследствие на това бяха направени корекции по отношение на вносните такси, намаленията, разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредитите, комисионите и банковите такси във всички случаи, в които бе установено, че се отразяват върху сравнимостта на цените.
(42)
Един производител износител е изнасял мононатриев глутамат чрез свързано търговско дружество, разположено извън Съюза, което след това е продало продукта на свързан вносител в Съюза, който на свой ред е продал продукта на несвързани клиенти в Съюза. За тези продажби бе направена корекция за надценката, начислявана от търговеца извън Съюза, в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(43)
Един производител износител поиска корекция на нормалната стойност за стимули и съпътстващи търговската реализация разходи в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент. Въпреки това, разследването установи, че тези разходи не са пряко свързани с отделните продажби на вътрешния пазар и следователно не може да бъде доказано, че те са засягали сравнимостта на цените. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(44)
Двама производители износители поискаха корекция на нормалната стойност за разходите за навло в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент. Разходите за вътрешно навло са били изчислени така, че включват разходите, направени за придвижването на стоките от фабриката до склада. Въпреки това тези разходи са били счетени за разходи за вътрешна логистика и следователно не отговарят на условията, позволяващи корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент.
(45)
Една заинтересована страна заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота (≥ 99 %), така както са определени в Директива 2008/84/ЕО на Комисията (7). Тази заинтересована страна заяви, че въпреки че мононатриевият глутамат, изнасян за Съюза, следва да отговаря на тези изисквания, подобни изисквания не са се прилагали за продукта, продаван на вътрешния пазар в Индонезия. Поради това корекция на нормалната стойност с оглед на разликите във физичните и химичните характеристики в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент би могло да бъде оправдана.
(46)
Съответната заинтересована страна обаче не е подкрепила с количествени данни своето твърдение, тъй като не е представила никаква разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика в съответствие с член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистотата. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани на вътрешния пазар в Индонезия, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
3.4. Дъмпингов марж
(47)
За двамата оказали съдействие производители износители Комисията сравни среднопретеглената нормална стойност за всеки вид на сходния продукт със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(48)
По отношение на всички други производители износители в Индонезия Комисията определи дъмпинговия марж въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Следва да се отбележи, че един известен производител износител умишлено не е оказал съдействие на разследването, както бе посочено в съображение 15 по-горе. Поради това степента на съдействия се счита за ниска. В съответствие с член 18, параграф 6 Комисията реши да използва остатъчния дъмпингов марж на равнището на най-високия дъмпингов марж, свързан с представителен обем на износа на един от проверените оказали пълно съдействие производители износители, като взе предвид, въз основа на среднопретеглени стойности, дъмпинговия марж, установен за оказалия съдействие производител износител, свързан с неоказал съдействие производител износител.
(49)
Установените временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF (стойност, застраховка, навло) на границата на Съюза без платено мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Всички други дружества
28,4
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(50)
Сходният продукт е бил произвеждан от един производител от Съюза по време на разследвания период. Той представлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(51)
Тъй като промишлеността на Съюза се състои само от един производител, всички данни, свързани с чувствителна информация, са представени под формата на индекси или са дадени в приблизителни стойности поради съображения за поверителност.
4.2. Потребление на Съюза
(52)
Комисията определи потреблението на Съюза, като прибави продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза към вноса от Индонезия и други държави извън ЕС, на базата на данни на Евростат и отговори на въпросника.
(53)
Заявено бе, че оказалият съдействие производител от Съюза следва да бъде изключен от промишлеността на Съюза, тъй като той е свързан с неоказал съдействие производител износител от Индонезия, и че разследването следва да бъде прекратено. В този случай обаче не е необходимо оказалият съдействие производител износител да бъде изключен от промишлеността на Съюза въпреки връзката му с неоказалия съдействие производител износител в Индонезия, тъй като този единствен производител от Съюза е оказал пълно съдействие на Комисията по време на разследването и е бил предмет на пълна проверка. Освен това липсата на съдействие от страна на индонезийския производител износител не е оказала отражение върху надеждността на събраните данни от производителя от Съюза. Поради това аргументът следва да бъде отхвърлен.
(54)
Потреблението на Съюза се е променяло, както следва:
Таблица 1
Потребление на Съюза на мононатриев глутамат (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индекс (ФГ 2010/ФГ 2011 = 100)
100
87
93
98
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(55)
Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 потреблението на Съюза е намаляло и отново леко се е увеличило през ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 2 % през разглеждания период. Спадът в потреблението между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 се дължи основно на спад в продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза в резултат на спад в производството през същия период (вж. съображение 68). През двете години вносът е останал на сходно равнище. Увеличението в потреблението през ФГ 2012/2013 се е дължало почти изцяло на увеличения внос, като се има предвид, че продажбите на промишлеността на Съюза са останали като цяло на същото равнище. И на последно място, по време на разследвания период, докато продажбите на промишлеността на Съюза отново са спаднали, обемът на вноса се е увеличил значително, особено от Индонезия (вж. съображение 57).
4.3. Внос от засегнатата държава
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(56)
Комисията определи обема на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника. Пазарният дял на вноса бе определен въз основа на потреблението на Съюза, както е установено в съображение 52.
(57)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (в тонове)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на вноса от Индонезия (в тонове)
8 638
9 478
18 317
24 385
Индекс
100
110
212
282
Пазарен дял
Индекс
100
126
227
287
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(58)
През разглеждания период обемът на вноса от Индонезия почти се е утроил. Той е отбелязал непрекъснат и значителен ръст от 182 % - от 8 638 тона през ФГ 2010/2011 до 24 385 тона през разследвания период.
(59)
През разглеждания период съответният пазарен дял почти се е утроил. Той е нараснал със 187 % въпреки цялостното намаление в потреблението (- 2 %).
4.3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(60)
Комисията определи цените на вноса по данни от Евростат и отговори на въпросника.
(61)
Средната цена на вноса от Индонезия в Съюза се е променяла, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса (EUR/t)
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Индонезия
1 266
1 279
1 226
1 162
Индекс
100
101
97
92
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(62)
Средната цена на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия леко се е увеличила в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, преди да спадне през ФГ 2012/2013 и още повече през разследвания период. Средните цени на вноса на мононатриев глутамат от Индонезия като цяло са се понижили с 6 % през разглеждания период.
(63)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни:
-
среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, и
-
съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от оказалите съдействие индонезийски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF, със съответните корекции за митата и разходите след вноса.
(64)
Както бе посочено в съображение 46 по-горе, един производител износител заяви, че мононатриевият глутамат, продаван в Съюза като хранителна добавка, трябва да отговаря на определени прагове за чистота, предвидени в законодателството на Съюза. Този производител износител заяви, че тези изисквания не са се прилагали за продуктите, внесени от Индонезия и използвани в нехранителния сектор, и че с оглед на това корекция за химическите или физическите характеристики може да бъде оправдана, ако се направи сравнение с продукта, продаван на пазара на Съюза. Въпреки това, съответният производител износител не е подкрепил с количествени данни своето твърдение. Освен това при определянето на видовете на продукта в процеса на сравнението Комисията успя да вземе предвид всички потенциални различия, свързани с чистота. Поради това видовете на продукта с еднаква или подобна степен на чистота, изнасяни за пазара на Съюза, от една страна, и тези, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, от друга страна, бяха сравнени едни с други. Въз основа на това не е оправдано да се прави корекция и твърдението бе отхвърлено.
(65)
Една заинтересована страна заяви, че отражението на колебанията на обменните курсове следва да бъде взето предвид при изчисляването на подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия. Действително възможното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се проучва основно посредством определяне на подбиването на цените, наред с други аспекти. В настоящия случай бяха сравнени дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза. Експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, бяха обаче конвертирани в евро с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този случай гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, с необходимите корекции, където бе необходимо. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените между 0 и 5 % от вноса от Индонезия на пазара на Съюза.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(67)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 4
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на производството
Индекс
100
95
107
91
Производствен капацитет
Индекс
100
100
100
100
Използване на капацитета
Индекс
100
95
107
91
Източник: отговор на въпросника.
(69)
През разглеждания период производството е отбелязало колебания. Макар да е намаляло в периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, то се е повишило между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013, като е достигнало най-ниското си равнище през разследвания период. Разследването показа, че колебанията са настъпили вследствие на спиранията за поддръжка, които промишлеността на Съюза е предприемала на всеки 15 месеца, и в резултат на лошите климатични условия през зимата на 2010-2011 г., довели до прекъсване на доставките на една от основните суровини (амоняк). По време на разследвания период времето за спиране за поддръжка е било удължено в опит да се намалят големите запаси. Като цяло обемът на производството е намалял с 9 % по време на разглеждания период.
(70)
Производственият капацитет е останал стабилен през разглеждания период.
(71)
В резултат на намалението в обема на производството и стабилния производствен капацитет, използването на капацитета е следвало тенденцията на обема на производството, т.е. първо се е понижило през ФГ 2011/2012, после се е повишило през ФГ 2012/13 и отново се е понижило през разследвания период. Като цяло равнището на използване на капацитета се е понижило с 9 % през разглеждания период, успоредно с намалението в обема на производството.
4.4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(72)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на продажбите на пазара на Съюза
Индекс
100
84
85
83
Пазарен дял
Индекс
100
96
91
85
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(73)
Обемът на продажбите на мононатриев глутамат от промишлеността на Съюза е намалял със 17 % през разглеждания период. Обемът на продажбите е спаднал основно между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, докато през следващите години е останал сравнително стабилен. Спадът в обема на продажбите, заедно с успоредния спад в потреблението и увеличението на вноса от Индонезия, са довели до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза с общо около 15 % през разглеждания период. Между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %, което съвпада с увеличаването на пазарния дял на индонезийския внос през същия период. Между ФГ 2012/2013 и разследвания период пазарните дялове на промишлеността на Съюза са продължили да намаляват с постоянни темпове, докато обемът на вноса и пазарните дялове от Индонезия значително са се увеличили.
4.4.4. Растеж
(74)
Докато потреблението на Съюза е намаляло с 2 % през разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял със 17 %, което представлява загуба на пазарен дял от 15 %.
4.4.5. Заетост и производителност
(75)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 6
Заетост и производителност
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Брой на наетите лица
Индекс
100
103
107
108
Производителност (единица/наето лице)
Индекс
100
92
100
85
Източник: отговор на въпросника.
(76)
През разглеждания период заетостта в промишлеността на Съюза постоянно е нараствала, общо с 8 %. Това увеличение се е дължало основно на интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза.
(77)
Производителността е намаляла в резултат на съчетаването на увеличена заетост и понижено производство, както бе показано в таблица 4 в съображение 68.
4.4.6. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(78)
Всички дъмпингови маржове са значително над нивото de minimis. Въздействието на размера на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза е значително, като се имат предвид обемът и цените на вноса от засегнатата държава.
(79)
Промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от въздействието на предишен вредоносен дъмпинг, упражняван от вноса на същия продукт с произход от Китай. Тези мерки понастоящем са предмет на паралелно протичащо разследване за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, както бе посочено в съображение 2.
4.4.7. Цени и фактори, влияещи върху цените
(80)
През разглеждания период средните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 7
Средни продажни цени
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средна единична продажна цена в Съюза (EUR/t)
Индекс
100
107
101
97
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
Индекс
100
120
124
130
Източник: отговор на въпросника.
(81)
Средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти в Съюза се е понижила с 3 % през разглеждания период. В периода между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 тя се е повишила със 7 %, но след това е започнала непрекъснато да се понижава до разследвания период. Повишението на цената между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 може да се разглежда като следствие от увеличението на разходите през същия период, макар и то да е било по-силно изразено от повишението на цените. В същото време индонезийският внос се е увеличил и е упражнявал значителен ценови натиск върху промишлеността на Съюза. В резултат на това цените на промишлеността на Съюза са се понижили с 6 % между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013 и с още 4 % между ФГ 2012/2013 и разследвания период.
(82)
През разглеждания период производствените разходи за единица продукция са се увеличили с 30 %. От ФГ 2011/2012 насам тези разходи непрекъснато са се увеличавали, което се е дължало основно на увеличението на разходите за суровини и труд. Както бе посочено по-горе, това увеличение на разходите не е могло да бъде компенсирано от еквивалентно увеличение на цената поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия.
4.4.8. Разходи за труд
(83)
През разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Средни разходи за труд за наето лице
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
Индекс
100
117
125
124
Източник: отговор на въпросника.
(84)
Средните разходи за труд за наето лице са се увеличили с 24 %. Това може да се обясни основно с все по-големите усилия, полагани от промишлеността на Съюза, за подобряване на работата на нейните работници и служители, с цел оптимизиране на производствения процес.
4.4.9. Запаси
(85)
През разглеждания период нивата на запасите на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Запаси
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Крайни запаси
Индекс
100
82
164
143
Крайни запаси като процент от производството
Индекс
100
86
153
156
Източник: отговор на въпросника.
(86)
Като цяло през разглеждания период крайните запаси са се повишили с 43 %. От ФГ 2010/2011 до ФГ 2011/2012 крайните запаси са намалели вследствие на намаляването на обема на производството и увеличаването на обема на продажбите за износ. От ФГ 2011/2012 до ФГ 2012/2013 запасите са се увеличили поради повишаване на производството, докато продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са останали почти непроменени. От ФГ 2012/2013 до разследвания период крайните запаси отново са намалели основно в резултат на решението за намаляване на производството в опит за понижаване на високите нива на запасите.
(87)
Крайните запаси като процент от производството са намалели между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012, но почти са се удвоили между ФГ 2011/2012 и ФГ 2012/2013. Те са се увеличили още повече между ФГ 2012/2013 и разследвания период. Като цяло те са се увеличили с 56 % през разглеждания период. Увеличението през ФГ 2012/2013 и разследвания период трябва да се разглежда в светлината на нарастващия обем на дъмпинговия внос от Индонезия, докато продажбите на Съюза през същия период са останали почти непроменени.
4.4.10. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителя от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
Индекс
100
30
- 31
- 80
Паричен поток (в евро)
Индекс
100
39
- 48
- 19
Инвестиции (в евро)
Индекс
100
182
143
197
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс
100
14
- 61
- 110
Източник: отговор на въпросника.
(89)
Комисията определи рентабилността на промишлеността на Съюза чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт за несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012 рентабилността значително е намаляла, но все още е била положителна. От ФГ 2012/2013 рентабилността е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Като цяло през разглеждания период рентабилността е намаляла със 180 %. Това се дължи основно на ценовия натиск, упражняван от индонезийския внос, който е влязъл на територията на Съюза на дъмпингови цени и не е позволил на промишлеността на Съюза да определи цените си в съответствие с увеличението на разходите.
(90)
Нетният паричен поток е способността на промишлеността на Съюза сама да финансира дейността си. Нетният паричен поток е следвал същата тенденция като рентабилността, а именно непрекъснато понижение през разглеждания период и отрицателни резултати от ФГ 2012/2013 насам. Тази тенденция се е задълбочила през разследвания период. Като цяло нетният паричен поток е намалял със 119 % по време на разглеждания период.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се повишили с 97 %. Те са представлявали основно инвестиции, необходими за поддръжката и привеждане в съответствие с правните изисквания за безопасност. Въпреки че промишлеността на Съюза все още е била в процес на възстановяване от предишен дъмпинг, упражняван от страна на китайските производители износители преди разглеждания период, тя е започнала да подобрява положението си и е била на печалба в началото на разглеждания период до ФГ 2011/2012. При тези обстоятелства са били направени редица инвестиции, които повече не са могли да бъдат отлагани, което обяснява значителното увеличение на нивата на инвестициите през ФГ 2011/2012 и следващите години.
(92)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Подобно на останалите финансови показатели, възвръщаемостта на инвестициите от производството и продажбата на сходния продукт е била отрицателна от ФГ 2012/2013 насам, което отразява отрицателната тенденция на рентабилността. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите се е понижила с 210 %.
(93)
Предвид намаляването на рентабилността и понижаването на паричния поток, способността на дружеството за привличане на капитал също е била засегната.
4.4.11. Заключение относно вредата
(94)
Почти всички основни показатели за вреда са отбелязали низходяща тенденция. По време на разглеждания период обемът на производството и използването на капацитета са намалели с около 9 %, а обемът на продажбите - със 17 %. В опит да се компенсират загубите по отношение на обема на продажбите и пазарния дял, през разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се понижили с 3 %, докато е същото време производствените разходи са се увеличили с 30 %. Вследствие на това рентабилността, която е била положителна в началото на разглеждания период, се е понижила и е станала отрицателна през ФГ 2012/2013, след което е продължила да намалява през разследвания период. Сходни отрицателни тенденции са могли да бъдат наблюдавани за нетния паричен поток и за възвръщаемостта на инвестициите.
(95)
През разглеждания период заетостта се е увеличила с 8 %. Увеличението през разглеждания период може да бъде обяснено с интегрирането през 2011 г. на бивше дъщерно дружество и разширяването на отдела по поддръжката на промишлеността на Съюза. Инвестициите също са отбелязали положителна тенденция. Те са били свързани основно с превантивни мерки и изисквания за сигурност, но не и с повишаване на капацитета. Тези положителни тенденции не изключват обаче наличието на вреда.
(96)
С оглед на изложеното по-горе бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(97)
В съответствие с член 3, параграф 6 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че вредата, евентуално причинена от тези други фактори, не е била приписана на дъмпинговия внос. Тези фактори са:
а)
въздействие на вноса от Китай
б)
внос от други държави извън ЕС
в)
промяна в потреблението в Съюза
г)
равнище на износа на промишлеността на Съюза
д)
неефективност на промишлеността на Съюза
е)
финансовата криза
ж)
инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
з)
разходи за суровини и други разходи
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(98)
С оглед установяване наличието на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на мононатриев глутамат с произход от Индонезия и понесената от промишлеността на Съюза вреда, Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на вноса, предмет на разследване, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Разследването показа, че през разглеждания период обемът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индонезия се е увеличил със 182 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял с около 187 % през същия период. Това е съвпаднало със спад от 17 % в обема на продажбите и намаляване на пазарния дял с 15 % за промишлеността на Съюза. Това също така е довело до намаляване със 71 % на пазарния дял на общия внос от други държави извън ЕС.
(100)
В същото време цените на вноса от Индонезия са се понижили с 8 %. Вносът от Индонезия е упражнил ценови натиск върху пазара на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не само не е била в състояние да повиши цените си в съответствие с увеличаването на нейните разходи, а дори е била принудена да ги понижи през разглеждания период. Това е довело до значителен спад в рентабилността и дори до загуби от ФГ 2012/2013 нататък, които са били особено големи през разследвания период.
(101)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията заключи, че влошаването на показателите на промишлеността на Съюза съвпада със значителното нарастване на вноса при дъмпингови цени с произход от Индонезия и че вносът от Индонезия е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
5.2.1. Въздействие на вноса от Китай
(102)
Понастоящем вносът от Китай се облага с антидъмпингови мита. През разглеждания период обемът на вноса се е увеличил с 65 %, а пазарният му дял е нараснал с 68 %. И обемът, и пазарният дял обаче са се задържали на ниски нива. През разглеждания период цените на китайската промишленост са намалели значително - с 20 %. Поради начисляваните действащи антидъмпингови мита те не са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(103)
При тези обстоятелства не може да се счита, че вносът от Китай е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
Таблица 11
Внос от Китай
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Китай
Обем (в тонове)
1 518
758
1 923
2 509
Индекс
100
50
127
165
Пазарен дял Индекс
100
57
136
168
Средна цена (EUR/t) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Индекс
100
97
93
80
Източник: данни от Евростат и отговори на въпросника.
5.2.2. Внос от други държави извън ЕС
(104)
През разглеждания период обемът на вноса от други държави извън ЕС се е променял, както следва:
Таблица 12
Износ от други държави извън ЕС
Държава
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Бразилия
Обем (в тонове)
2 321
969
1 070
889
Индекс
100
42
46
38
Пазарен дял Индекс
100
48
49
39
Средна цена (EUR/t)
1 218
1 306
1 402
1 365
Индекс
100
107
115
112
Република Корея
Обем (в тонове)
1 248
2 157
923
802
Индекс
100
173
74
64
Пазарен дял Индекс
100
198
79
65
Средна цена (EUR/t)
1 231
1 296
1 293
1 277
Индекс
100
105
105
104
Виетнам
Обем (в тонове)
5 707
6 042
1 820
769
Индекс
100
106
32
13
Пазарен дял Индекс
100
121
34
14
Средна цена (EUR/t)
1 284
1 291
1 361
1 318
Индекс
100
101
106
103
Други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
993
681
478
434
Индекс
100
69
48
44
Пазарен дял Индекс
100
79
52
45
Средна цена (EUR/t)
1 594
1 718
2 044
2 001
Индекс
100
108
128
126
Общо други държави извън ЕС
Обем (в тонове)
10 268
9 848
4 291
2 894
Индекс
100
96
42
28
Пазарен дял Индекс
100
110
45
29
Средна цена (EUR/t)
1 293
1 323
1 433
1 424
Индекс
100
102
111
110
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(105)
Като цяло обемът на вноса от други държави извън ЕС е намалял от 10 268 тона през ФГ 2010/2011 на 2 894 тона през разследвания период или със 72 % през разглеждания период. През същия период съответният пазарен дял е намалял със 71 %. През разследвания период пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС се е равнявал на едва около четвърт от нивото си през ФГ 2010/2011. Като цяло през разглеждания период цените на вноса от държави извън ЕС са се увеличили с 10 %.
(106)
Една заинтересована страна заяви, че общият обем на вноса, включващ вноса от Индонезия, е останал непроменен през разглеждания период.
(107)
Това твърдение противоречеше на наличните статистики, на които се основават констатациите от разследването, изложени в таблица 13 по-долу. В действителност през разглеждания период общият обем на вноса в Съюза е нараснал с 46 %. С оглед на горепосоченото твърдението бе отхвърлено.
Таблица 13
Общ обем на вноса
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Общо внос
Обем (в тонове)
20 424
20 084
24 531
29 788
Индекс
100
98
120
146
Източник: отговори на въпросника и данни от Евростат.
(108)
Въз основа на гореизложеното беше направено временното заключение, че наличието на внос от други държави извън ЕС не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индонезия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.3. Промяна в потреблението в Съюза
(109)
През разглеждания период потреблението в Съюза е отбелязало лек спад с едва 2 %, което не може да послужи като обяснение за 17-процентния спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза и намаляването на пазарния дял с 15 %. Поради това беше направено временното заключение, че промяната в потреблението не е допринесла за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.2.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(110)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 14
Равнище на износа на промишлеността на Съюза
ФГ 2010/2011
ФГ 2011/2012
ФГ 2012/2013
РП
Обем на износа
Индекс
100
249
234
222
Средна единична цена
Индекс
100
107
101
95
Източник: отговор на въпросника.
(111)
Обемът на износа на промишлеността на Съюза се е увеличил през ФГ 2011/2012, след което леко е намалял през следващите години до разследвания период. Той почти се е удвоил през разглеждания период. По същото време експортните цени леко са намалели (с 5 %). Увеличаването на продажбите за износ е компенсирало отчасти загубата на обем на продажбите и пазарен дял в Съюза. Всъщност в условията на силен ценови натиск, упражняван от дъмпинговия внос, ако експортните продажби не се бяха увеличили, загубата на икономии от мащаба и въздействието върху производствените разходи за единица продукция на промишлеността на Съюза щяха да са още по-високи. Поради това равнището на износа на промишлеността на Съюза не би могло да е оказало отрицателно въздействие по отношение на наличието на вреда.
(112)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намаляването на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е следствие от нейните експортни продажби на мононатриев глутамат към наскоро придобито свързано дружество за преработка на храни в Турция. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Освен това разследването показа, че промишлеността на Съюза е придобила дружеството за преработка на храни едва след края на разследвания период. То не би могло да е оказало въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това беше направено заключението, че продажбите на промишлеността на Съюза към свързаното дружество в Турция не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.5. Твърдение за неефективност на промишлеността на Съюза
(113)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от неефективност, присъща на производствения процес на промишлеността на Съюза. Въпреки това тази заинтересована страна не се позова на конкретна неефективност и нейното твърдение остана необосновано. Освен това при разследването не бе разкрита никаква потенциална неефективност на промишлеността на Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. На тази основа беше заключено, че твърдението за неефективност на промишлеността на Съюза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.6. Финансовата криза
(114)
Една от заинтересованите страни заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на финансовата криза. Пазарът на мононатриев глутамат в Съюза обаче е бил сравнително стабилен и е бил засегнат съвсем слабо от световната финансова криза. Ако това не беше така и ако загубите на промишлеността на Съюза наистина бяха причинени от световната финансова криза, същото щеше да важи и за всички останали конкуренти на пазара на мононатриев глутамат. Както изглежда обаче индонезийските производители на мононатриев глутамат са увеличили обема на продажбите си на пазара на Съюза въпреки глобалната финансова криза. Няма основания да се счита, че световната финансова криза би следвало да засегне по-силно промишлеността на Съюза, отколкото нейните азиатски партньори. Поради това този аргумент се отхвърля. Въз основа на това се стигна до заключението, че въздействието на финансовата криза не нарушава причинно-следствената връзка.
5.2.7. Инвестиции и нормативни изисквания за безопасност в ЕС
(115)
Една от заинтересованите страни твърдеше, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от значителните инвестиции, необходими за привеждане в съответствие с приложимите в Съюза норми за безопасност.
(116)
Разследването обаче показа, че инвестициите, свързани с изискванията за безопасност на ЕС, са били малки в сравнение с другите инвестиции през разглеждания период. Значителна част от инвестициите, направени от промишлеността на Съюза, са инвестиции за профилактична поддръжка. Най-голямото нарастване на инвестициите се е състояло между ФГ 2010/2011 и ФГ 2011/2012. Това увеличение се обяснява с факта, че промишлеността на Съюза, все още възстановяваща се от предишен дъмпинг от страна на китайския внос, е трябвало да отложи инвестициите, предназначени за профилактична поддръжка, за времето след периодите на загуби. От момента, в който митата върху китайския внос са започнали да оказват въздействие върху пазара, промишлеността на Съюза е съумяла отново да реализира печалби и да възстанови обичайните си равнища на инвестиции. През следващите периоди инвестициите са се задържали на сходно равнище и са продължили да обхващат предимно техническото обслужване. Не са били направени никакви инвестиции за увеличаване на капацитета, който е останал непроменен през разглеждания период. Въз основа на това бе направено заключението, че инвестициите на промишлеността на Съюза не нарушават причинно-следствената връзка.
5.2.8. Разходи за суровини и други разходи
(117)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от значителното повишаване на цените на основните суровини, а именно: промишлена захар, амоняк, сода каустик и сярна киселина.
Промишлена захар
(118)
Промишлената захар е един от основните разходни фактори в общите производствени разходи на промишлеността на Съюза. В действителност, както е описано в съображение 81, през разглеждания период са се увеличили разходите за единица продукция на промишлеността на Съюза, в това число и разходите за промишлена захар. Според някои общественодостъпни статистически данни (9), макар и леко да се е увеличила от ФГ 2010/2011 до средата на 2012 г., средната цена на промишлената захар в Съюза се е запазила по-ниска от цените на световния пазар. Впоследствие цените на промишлената захар и в Съюза, и на световния пазар са намалели и са се установили на сходни равнища. Следователно твърдението че вредата е причинена от увеличението в цените на захарта е неоснователно и следва да се отхвърли.
Химическа промишленост
(119)
През разглеждания период разходите на промишлеността на Съюза за амоняк, сода каустик и сярна киселина са нараствали в съответствие с цените на тези продукти на международните пазари. Следователно това нарастване не е било ограничено до промишлеността на Съюза, а е засегнало и стопанските субекти в държавите извън ЕС. На тези основания увеличението в цените на амоняка, содата каустик и сярната киселина само по себе си не може да се счита за причина за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
Други
(120)
Друга заинтересована страна твърдеше, че повишените разходи за електроенергия, труд и опаковане са причинили понесената от промишлеността на Съюза вреда. Макар разследването да показа, че разходите за тези фактори наистина са се увеличили през разглеждания период (вж. съображения 81 и 83), Комисията установи също така, че промишлеността на Съюза не е могла да отрази дори частично това увеличение в своите продажни цени поради ценовия натиск, упражняван от вноса от Индонезия. Поради това не може да се приеме, че увеличението на разходите за тези фактори само по себе си е причинило съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(121)
Горният анализ показва значително увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от Индонезия между ФГ 2010/2011 г. и разследвания период, както и спад в цените на вноса през разглеждания период.
(122)
Това увеличение на пазарния дял на вноса на ниски цени от Индонезия е съвпаднало със значителното свиване на пазарния дял на промишлеността на Съюза и заедно с ценовия натиск е предизвикало значителни загуби за промишлеността на Съюза.
(123)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да са навредили на промишлеността на Съюза, показа, че никой от тях не е могъл да окаже значително негативно въздействие.
(124)
Въз основа на гореизложеното, на този етап Комисията стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава и че другите фактори не нарушават причинно-следствената връзка.
(125)
Комисията направи съответно разграничение и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос. Отрицателното въздействие на вноса от Китай и от други държави извън ЕС, на промяната в потреблението, на равнището на износа на промишлеността на Съюза, на твърдяната неефективност на промишлеността на Съюза, на финансовата криза, на инвестициите, на нормативните изисквания за безопасност на ЕС и на разходите за суровини и другите разходи върху промишлеността на Съюза е било ограничено.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(126)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от наличието на вредоносен дъмпинг, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, търговците, вносителите, ползвателите и доставчиците на суровини.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(127)
Разследването показа, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индонезия. Почти всички показатели за вреда са отбелязали негативна тенденция; по-специално през разглеждания период са се влошили обемът на производството, обемът на продажбите, пазарният дял и рентабилността. Тенденция към спад бе установена и за други показатели, свързани с финансовото състояние, като например парични потоци и възвръщаемост на инвестициите. През същия период запасите са се увеличили.
(128)
Очаква се вследствие налагането на мерките цените на вноса да се повишат и ценовият натиск, упражняван върху промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, да отпадне. По този начин промишлеността на Съюза следва да бъде в състояние да увеличи цените си в съответствие с увеличените разходи и те постепенно да достигнат рентабилни равнища. Това ще окаже положително въздействие и върху обема на производството и продажбите. В случай че не бъдат наложени мерки е голяма вероятността състоянието на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително. Много вероятно е да бъдат реализирани допълнителни загуби на обем на продажбите и на пазарен дял, тъй като ценовият натиск от дъмпинговия внос ще продължи и промишлеността на Съюза ще бъде принудена да се съобразява с ниските цени в Съюза. При такъв сценарий промишлеността на Съюза ще продължи да реализира значителни загуби. Не е изключено поради намаляването на обема на продажбите и производството и големите загуби промишлеността на Съюза да бъде принудена да прекрати производството като цяло в средносрочен план, което да доведе до загуба на работни места в Съюза. Това също така би направило Съюза зависим от вноса от държави извън ЕС.
(129)
Поради това на този етап бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мита би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Интерес на вносители/търговци
(130)
Четиринадесет дружества заявиха своя интерес след публикуването на известието за започване на преразглеждане. Трима несвързани вносители бяха включени в извадката и получиха въпросници, като само един отговори. Това дружество е било предмет на проверка на място.
(131)
Вносът на мононатриев глутамат от Индонезия е възлизал на по-малко от 15 % от оборота на вносителя. Комисията счете, че дори и свързаната с вноса на мононатриев глутамат дейност да бъде засегната отрицателно от налагането на митата, дружеството като цяло ще запази рентабилността си.
(132)
В хода на разследването е заявил интерес един търговец в ЕС, участващ в препродажбата на мононатриев глутамат в рамките на и извън пазара на Съюза. Този търговец е закупувал мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза, но също така и от вносители на мононатриев глутамат от Индонезия и от други държави извън ЕС. Свързаната с мононатриевия глутамат дейност на търговеца е незначителна в сравнение с цялостната му дейност. Въз основа на това се счита, че въздействието на антидъмпинговите мерки върху неговото положение би било незначително.
6.4. Интерес на ползвателите
(133)
Ползвателите упражняват дейност главно в сектора за производство на храни и напитки, в който мононатриевият глутамат се използва в производството на смеси от подправки, супи и готови храни. Мононатриевият глутамат се използва и за приложения, несвързани с производството на храни, например за производството на перилни и почистващи препарати.
(134)
33 дружества заявиха интерес и им беше изпратен въпросник. Пет дружества оказаха съдействие в разследването, като представиха отговори на въпросника. Четири от тях са развивали дейност в сектора за производство на храни и напитки и един - в нехранителния сектор. Бяха направени проверки на място в две от оказалите съдействие дружества: едното от тях, работещо в сектора за производство на храни и напитки, а другото - производител на перилни и почистващи препарати.
Сектор за производство на храни и напитки
(135)
Разследването показа, че мононатриевият глутамат е представлявал средно около 5 % от общите разходи за продукти, включващи мононатриев глутамат, произведен от оказалите съдействие дружества, които предоставиха необходимите данни.
(136)
Две от оказалите съдействие дружества са купували мононатриев глутамат главно от промишлеността на Съюза и не са внасяли никакви или са внасяли само малки количества от Индонезия. При тези две дружества дейността, свързана с продукти, включващи мононатриев глутамат, е представлявала около една трета от общата им дейност. Беше установено, че през разследвания период дружествата са били печеливши. Предвид тези констатации предлаганите по отношение на Индонезия мерки вероятно ще имат ограничено въздействие върху тези дружества.
(137)
Другите две дружества са купували по-големи количества мононатриев глутамат от Индонезия, но дейността им във връзка с мононатриевия глутамат е относително незначителна в сравнение с цялостната им дейност. Освен това според предоставената информация през разследвания период тези две дружества са били рентабилни. Поради това мерките, наложени по отношение на мононатриевия глутамат от Индонезия, едва ли биха оказали значително въздействие върху тези дружества.
Нехранителен сектор
(138)
Едно от оказалите съдействие дружества е използвало мононатриев глутамат за производството на перилни и почистващи препарати. Мононатриевият глутамат е представлявал между 15 и 20 % от производствените разходи за тези продукти. През разследвания период дружеството е закупувало мононатриев глутамат предимно от промишлеността Съюза, но и също така е внасяло мононатриев глутамат от Индонезия и в по-малка степен - от Корея. С продукти, включващи мононатриев глутамат, е била свързана незначителна част от дейността му, на фона на цялостната му дейност, за която освен това е установено, че е реализирала положителни маржове на печалба между 5 и 10 % през разследвания период.
(139)
Въз основа на това, макар да не е изключено, че това дружество би могло да бъде неблагоприятно засегнато от налагането на мерки по отношение на Индонезия, наличието на други източници на доставки и рентабилността на неговата дейност, свързана с мононатриевия глутамат, показват, че евентуалното въздействие на мерките за това дружество би било ограничено.
(140)
Тази заинтересована страна твърдеше, че предвид нормативната рамка на ЕС, която забранява използването на фосфати и други фосфорни съединения (10), мононатриевият глутамат вероятно ще бъде използван във все по-големи количества на мястото на фосфатите и другите фосфорни съединения при производството на перилни и почистващи препарати. Поради това се очаква, че търсенето на мононатриев глутамат в Съюза ще се увеличи значително и всяко налагане на антидъмпингови мита върху вноса на мононатриев глутамат би имало отрицателно въздействие за развитието на този нов пазар.
(141)
Въпреки това на този етап е трудно да се предвиди какво въздействие ще окаже новата законодателна рамка върху пазара на Съюза и дали или до каква степен тя ще насърчи производството на перилни и почистващи препарати на основата на мононатриев глутамат, като по този начин повлияе на търсенето на мононатриев глутамат в Съюза. Освен това заинтересованата страна не предостави никакви доказателства за степента, в която антидъмпинговото мито би могло да окаже отрицателно въздействие. В това отношение следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговото мито е да бъдат възстановени условията на лоялна конкуренция на пазара на Съюза. Следователно индонезийският внос следва да продължи да бъде доставян на пазара на Съюза, но на лоялни цени. Разследването също така разкри редица алтернативни източници на доставки, като например Бразилия, Виетнам и Корея.
(142)
Във всеки случай, с оглед на констатациите от разследването, дори и целият обем на необходимия на въпросното дружество мононатриев глутамат да трябваше да бъде внасян от Индонезия, рентабилността на дейността на дружеството, включваща мононатриев глутамат, би останала положителна. Този най-лош сценарий не отчита възможността част от митото да бъде, поне отчасти, прехвърлена на крайните клиенти.
6.5. Интерес на доставчиците
(143)
Четирима доставчици на суровини от Съюза заявиха интерес и представиха отговори на въпросника. Техните продажби на суровини за промишлеността на Съюза са представлявали само малка част от общия им оборот. Следователно неналагането на мерки не би повлияло на състоянието на доставчиците.
6.6. Други аргументи
(144)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че промишлеността на Съюза има господстващо положение на пазара на Съюза и изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса от Индонезия ще подсили тази позиция, което не е в интерес на Съюза.
(145)
Разследването ясно показа, че единственият производител от Съюза не е бил в състояние да запази обема на продажбите си в Съюза, като е загубил пазарен дял в полза на вноса от Индонезия. Освен това промишлеността на Съюза не е съумяла да увеличи цените си в съответствие с увеличението на цените на суровините поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос от Индонезия, и е претърпяла значителни загуби през разследвания период. Комисията посочи също, че съществува конкуренция от вноса с произход от редица други държави извън ЕС, които се ползват със свободен достъп до пазарите на Съюза. На тези основания беше счетено, че няма достатъчно доказателства за господстващо положение на промишлеността на Съюза и твърдението беше отхвърлено.
(146)
Някои заинтересовани страни също така твърдяха, че няма алтернатива на вноса от Индонезия, тъй като цените на вноса от други държави извън ЕС са прекалено високи.
(147)
Следва да припомним, че през ФГ 2010/2011 пазарният дял на вноса от други държави извън ЕС е бил значителен. Вносът от държави извън ЕС също е страдал от ценовия натиск от страна на дъмпинговия внос от Индонезия и е загубил значителен обем на продажбите и пазарните дялове в полза на вноса от Индонезия. Налагането на мита върху вноса на мононатриев глутамат от Индонезия следва да даде възможност на други държави извън ЕС като Бразилия, Корея и Виетнам да си възвърнат загубените пазарни дялове в Съюза. Що се отнася до цените, целта на антидъмпинговите мерки следва да бъде установяването на равни условия на конкуренция в Съюза, като по този начин се позволи осъществяването на вноса в Съюза на лоялни цени. Разследването показа, че не се очаква налагането на мита да окаже значително въздействие върху състоянието на промишлеността надолу по веригата. Твърдението, че не съществуват алтернативни източници на доставка бе отхвърлено.
6.7. Заключение относно интереса на Съюза
(148)
Въз основа на гореизложеното Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на временни мерки върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия не е в интерес на Съюза.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Равнище на отстраняване на вредата (Марж на вредата)
(150)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията първо определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(151)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на дъмпингов внос. Тъй като Комисията установи, че дъмпинговият внос е започнал да оказва отражение едва през третата година от разглеждания период, маржът на печалбата бе установен въз основа на първите две години от този период, при отсъствието на дъмпингов внос. Комисията счете за уместно да използва среднопретегления марж на печалбата, определен в съображение 89. Установеният размер на маржа на печалбата бе между 5 и 15 %. По-точна стойност за маржа на печалбата не може да бъде разкрита поради съображения за поверителност. На тази основа Комисията изчисли невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, като добави така изчисления марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза по време на разследвания период. Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в Индонезия, установена с цел изчисляване подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса. Маржовете на вредата, изчислени съответно при печалби от 5 и 15 %, са изложени в таблицата в съображение 154.
(152)
Както бе посочено в съображение 64 по-горе, един производител износител заяви, че степента на чистота на мононатриевия глутамат, внасян в Съюза, и на този, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, вероятно е различна и поради това следва да бъде направена съответна корекция. Поради изложените в същото съображение причини не беше оправдано да се прави корекция и твърдението беше отхвърлено.
7.2. Временни мерки
(153)
Върху вноса на мононатриев глутамат с произход от Индонезия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 7, параграф 2 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и дъмпинговите маржове. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-ниския от двата маржа.
(154)
Въз основа на гореизложеното ставките на временните антидъмпингови мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са следните:
(%)
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно антидъмпингово мито
Индонезия
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Индонезия
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Индонезия
Всички други дружества
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено с името и адреса си в постановителната част на настоящия регламент, включително и от субекти, свързани с изрично посочените, се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на антидъмпинговите мита не следва да се прилагат за тях.
(156)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпингови мита в случай на промяна на името на неговия правен субект или създаване на нов производствен или търговски субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (11). Искането трябва да съдържа цялата информация, която е от значение, включително: промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на вътрешния пазар и за износ, във връзка, например, с промяната в наименованието или в структурите за производство и продажба. Комисията ще актуализира списъка на дружествата с индивидуални антидъмпингови мита, ако това е оправдано.
(157)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране прилагането на индивидуалните антидъмпингови мита. Дружествата с индивидуални антидъмпингови мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложението. Вносът, който не е придружен от такава фактура, се облага с антидъмпинговото мито, приложимо за „всички други дружества“.
(158)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговите мита, антидъмпинговото мито за всички други дружества се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза през разследвания период.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(159)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“ в рамките на определен срок.
(160)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на мононатриев глутамат, понастоящем класиран в код по КН ex 2922 42 00 (код по ТАРИК 2922420010), с произход от Индонезия.
2. Ставките на временното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Временно антидъмпингово мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Всички други дружества
28,4
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за посочените в параграф 2 дружества, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на парична гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. В срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да:
а)
поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент;
б)
представят писмено своите коментари на Комисията; и
в)
поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията в ГД „Търговия“.
2. Страните, посочени в член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, могат да представят коментари относно прилагането на временните мерки в срок от 25 дни от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 20 август 2014 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 904/2014 DE LA COMISIÓN
de 20 de agosto de 2014
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de Indonesia
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta a los Estados miembros,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 29 de noviembre de 2013, la Comisión Europea («la Comisión») inició una investigación antidumping relativa a las importaciones en la Unión de glutamato monosódico originario de Indonesia («el país afectado»). Publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»).
(2)
En la misma fecha, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 («el Reglamento de base»), de las medidas antidumping definitivas en vigor sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China (China), mediante anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (3).
(3)
La Comisión inició la investigación a raíz de una denuncia presentada el 16 de octubre de 2013 por Ajinomoto Foods Europe SAS («el denunciante»), el único productor de la Unión de glutamato monosódico, que representa, por tanto, el 100 % de la producción total de la Unión de glutamato monosódico. La denuncia contenía indicios razonables de dumping y de un perjuicio importante resultante, que se consideraron suficientes para justificar la apertura de la investigación.
1.2. Partes interesadas
(4)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a todas las partes interesadas a que se pusieran en contacto con ella para participar en la investigación. Además, la Comisión comunicó oficialmente al denunciante, a los productores exportadores conocidos y a las autoridades indonesias, los importadores conocidos, los proveedores, usuarios y comerciantes notoriamente afectados el inicio de la investigación y les invitó a participar.
(5)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de la investigación y de solicitar una audiencia con la Comisión o con el Consejero Auditor de la Dirección General («DG») de Comercio.
(6)
Se dio además a las partes interesadas la oportunidad de presentar sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
a) Muestreo
(7)
Teniendo en cuenta el gran número de productores exportadores del país afectado e importadores no vinculados implicados en esta investigación y con objeto de finalizar esta última dentro de los plazos reglamentarios, la Comisión declaró en el anuncio de inicio que había decidido limitar a una cifra razonable el número de productores exportadores del país afectado e importadores no vinculados que serían investigados seleccionando una muestra, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base (proceso al que se hace referencia también como «muestreo»).
1) Muestreo de importadores no vinculados
(8)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a todos los importadores no vinculados que se dieran a conocer y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(9)
Catorce importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. De conformidad con el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra de tres a partir del mayor volumen de importaciones en la Unión Europea y de su localización geográfica en la Unión. De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los importadores conocidos sobre la selección de la muestra. No se recibieron observaciones.
(10)
Posteriormente, solo una de las tres empresas seleccionadas en la muestra cooperó presentando una respuesta al cuestionario.
2) Muestreo de productores exportadores de Indonesia
(11)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, la Comisión solicitó a todos los productores exportadores de Indonesia que se dieran a conocer y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(12)
Cuatro productores exportadores del país afectado facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. En vista del reducido número de productores exportadores, la Comisión decidió que no era necesario el muestreo.
b) Respuestas al cuestionario y cooperación
(13)
La Comisión envió cuestionarios al único productor de la Unión, a los cuatro productores exportadores, a los tres importadores no vinculados de la muestra y a 33 usuarios identificados de la Unión.
(14)
Se recibieron respuestas al cuestionario del único productor de la Unión, de uno de los tres importadores no vinculados incluidos en la muestra, de un comerciante, de tres de los cuatro productores exportadores conocidos y de cinco usuarios.
(15)
La investigación reveló que el productor exportador que no cooperó estaba vinculado a otro productor exportador incluido en la muestra que sí cooperó mediante el envío de la respuesta al cuestionario.
(16)
El productor exportador cooperante mencionado en el considerando 15 consideró que no debía ser considerado vinculado al productor exportador no cooperante, ya que ninguna de las empresas tenía ninguna influencia en la toma de decisiones de la otra. Además alegó que no podía obligar al productor exportador no cooperante a enviar una respuesta al cuestionario. Por lo demás, la investigación concluyó que las dos empresas eran propiedad de los mismos accionistas. Por lo tanto, se consideraron vinculadas con arreglo al artículo 143, apartado 1, letra d), del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (4) relativo a la aplicación del código aduanero comunitario («código aduanero»).
(17)
Un tercer productor exportador cooperante alegó que había otro productor del producto afectado en Indonesia, que formaba parte del grupo mencionado en el considerando 16 pero que no se había dado a conocer. Aunque ese productor, desde luego, existe, la investigación no halló pruebas, a partir de los datos de Eurostat y de otras fuentes disponibles, de que hubiera exportado a la Unión durante el período considerado. Por lo tanto, no se pidió a esa empresa que se diese a conocer ni que facilitase la información solicitada en los cuestionarios destinados a los productores exportadores. Por otra parte, tal como se describe en el considerando 48, se estableció un tipo de derecho residual para todos los productores del país afectado que no cooperaron. Este derecho residual se basa en el artículo 18 del Reglamento de base y es aplicable a «las otras empresas».
c) Inspecciones in situ
(18)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión.
(19)
Se realizaron visitas de inspección, de conformidad con el artículo 16 del Reglamento de base, en los locales de las empresas siguientes:
Productores de la Unión:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Francia,
Importadores,
-
Falken Trade, Olsztyn, Polonia.
Usuarios:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Países Bajos,
-
Unilever, Rotterdam, Países Bajos.
Productores exportadores de Indonesia:
-
PT. Miwon Indonesia, Yakarta, Indonesia,
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Yakarta, Indonesia.
Importadores vinculados de la Unión:
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Alemania,
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Países Bajos.
Comerciantes vinculados de Hong Kong:
-
CJ China Limited, Hong Kong.
1.3. Período de investigación y período considerado
(20)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de abril de 2010 hasta el final del período de investigación («el período considerado») (5).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(21)
El producto afectado es glutamato monosódico («GMS») originario de Indonesia, clasificado actualmente en el código CN ex 2922 42 00 («producto afectado»). El GMS es un aditivo alimentario y se utiliza principalmente como potenciador del sabor en sopas, caldos, platos de pescado y carne, mezclas de especias y alimentos preparados. Se produce en forma de cristales blancos e inodoros de distintos tamaños. El GMS se utiliza también en la industria química para aplicaciones no alimentarias tales como detergentes.
(22)
Se produce principalmente mediante fermentación de distintas fuentes de azúcar (almidón de maíz, almidón de tapioca, jarabe de azúcar, melaza de caña de azúcar y melaza de remolacha azucarera).
2.2. Producto similar
(23)
La investigación puso de manifiesto que el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia y el fabricado por la industria de la Unión y vendido en el mercado de la Unión tienen las mismas características básicas físicas, químicas y técnicas y los mismos usos básicos.
(24)
Una de las partes interesadas alegó la existencia de una diferencia significativa de calidad entre el GMS producido en Indonesia y el producido en la Unión. Sostuvo que, debido a esa diferencia de calidad, el GMS producido y vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión y el GMS importado de Indonesia no eran intercambiables y, por tanto, no debían considerarse similares. Esta alegación no pudo justificarse y era contraria a los resultados de la investigación, que no reveló ninguna diferencia de calidad entre el GMS producido en Indonesia y el producido en la Unión. De hecho, varios usuarios compraban GMS tanto a la industria de la Unión como a Indonesia y lo utilizaban en las mismas o similares aplicaciones. La alegación, por tanto, fue rechazada.
(25)
Sobre la base de lo expuesto, el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Indonesia y el producto producido y vendido en la Unión por la industria de la Unión se consideraron, por tanto, en esa fase productos similares con arreglo al artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Valor normal
(26)
La Comisión examinó primero si el volumen total de ventas interiores de cada productor exportador cooperante era representativo, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores se consideran representativas si el volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes en el mercado interior por productor exportador representa al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión durante el período de investigación. Sobre esta base, las ventas totales por cada productor exportador cooperante del producto similar en el mercado nacional eran representativas.
(27)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto vendidos a nivel nacional que eran idénticos o comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(28)
La Comisión examinó seguidamente si las ventas interiores hechas por cada productor exportador cooperante en su mercado nacional de cada tipo de producto que fuera idéntico o similar a un tipo de producto vendido para la exportación a la Unión Europea eran representativas, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto son representativas si el volumen total de esas ventas a clientes independientes durante el período de investigación representa al menos el 5 % del volumen total de las ventas de exportación del tipo de producto idéntico o comparable a la Unión. La Comisión estableció que las ventas de los productores exportadores cooperantes de Indonesia se hicieron en cantidades representativas en el mercado indonesio en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por los mismos productores exportadores.
(29)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas interiores de cada productor exportador podían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado nacional durante el período de investigación.
(30)
El valor normal se basó en el precio interior real por tipo de producto, independientemente de que las ventas fueran rentables o no, si:
1)
el volumen de ventas del tipo de producto vendido a un precio de venta neto igual o superior a los costes de producción calculados representaba más del 80 % del volumen total de ventas de este tipo de producto, y
2)
el precio medio ponderado de las ventas de dicho tipo de producto era igual o superior al coste unitario de producción.
(31)
En este caso, las ventas interiores de todos los productores exportadores resultaron ser rentables y el precio de venta medio ponderado fue mayor que el coste de producción de todos los tipos de productos. En consecuencia, para todos los productores exportadores cooperantes se calculó el valor normal como una media ponderada de los precios de todas las ventas interiores durante el período de investigación.
3.2. Precio de exportación
(32)
Los productores exportadores cooperantes hacían las exportaciones a la Unión ya sea directamente a clientes independientes, ya sea a través de empresas vinculadas situadas en la Unión o fuera de ella.
(33)
En los casos en que los productores exportadores exportaban el producto afectado directamente a clientes independientes en la Unión, el precio de exportación se determinó sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o por pagar, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(34)
En los casos en que los productores exportadores exportaban el producto afectado a la Unión a través de empresas vinculadas, el precio de exportación se determinó sobre la base del precio al que el producto importado se revendió por primera vez a clientes independientes en la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. En este caso, se hicieron ajustes por los beneficios obtenidos (véase el considerando 35) y por todos los costes alegados entre la importación y la reventa, como los de venta, generales y administrativos («VGyA»).
(35)
No podía usarse a este respecto el margen de beneficio obtenido por las empresas vinculadas, por no considerarse fiable. Cooperó un importador no vinculado, pero su rentabilidad era confidencial y no podía revelarse a terceros. Por consiguiente, y a falta de cualquier otra información, se utilizó un margen de beneficio del 5 % para determinar el precio de exportación. Este margen se consideró razonable, ya que fue el utilizado también en un procedimiento anterior relativo a otro producto químico fabricado por una industria similar (6).
(36)
Los dos productores exportadores cooperantes alegaron que los precios de exportación a sus primeros clientes vinculados eran precios de plena competencia y que, por consiguiente, la determinación del precio de exportación debía basarse en los precios de venta entre el productor exportador de Indonesia y el primer cliente vinculado, no en el precio de exportación calculado. Alegaron que sus precios de venta a los primeros clientes vinculados estaban al mismo nivel que los precios a clientes no vinculados en la Unión.
(37)
La investigación puso de manifiesto que, aun aceptando que los niveles de precios eran similares, los precios de transferencia entre las empresas vinculadas no estaban a un nivel que permitiera a los importadores vinculados lograr un beneficio razonable en la Unión. Además, no puede descartarse que se incurriera en ciertos costes entre las empresas vinculadas y que se produjera una compensación cruzada a través de otros productos. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que el precio de transferencia interno no reflejaba el valor de mercado adecuado del producto afectado, en comparación con las ventas a clientes independientes.
(38)
Sobre esta base no podía considerarse que el precio de transferencia entre las empresas vinculadas fuera un precio de plena competencia y se rechazaron las alegaciones correspondientes. Por consiguiente, los precios de exportación de los productores exportadores a sus partes vinculadas se calcularon de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, tal como se describe en los considerandos 34 y 35.
3.3. Comparación
(39)
La Comisión comparó el valor normal y el precio de exportación de los productores exportadores cooperantes utilizando los precios franco fábrica.
(40)
A fin de garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se efectuaron los debidos ajustes para tomar en consideración las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(41)
Se hicieron, pues, ajustes en concepto de gravámenes a la importación, descuentos, transporte, seguros, mantenimiento y descarga y costes accesorios, envasado, crédito, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios.
(42)
Un productor exportador hacía las exportaciones a través de una empresa de comercio vinculada situada fuera de la Unión, la cual vendía el producto a un importador vinculado de la Unión, que a su vez lo vendía a clientes no vinculados en la Unión. Para estas ventas se hizo un ajuste para tener en cuenta el margen cargado por el comerciante exterior a la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra i), del Reglamento de base.
(43)
Un productor exportador alegó que debía hacerse un ajuste del valor normal en concepto de incentivos y costes de promoción, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base. Sin embargo, la investigación concluyó que estos costes no estaban directamente asociados a transacciones concretas de ventas nacionales y, por consiguiente, no podía demostrarse que la comparabilidad de los precios se viera afectado por ellos. La alegación, por consiguiente, fue rechazada.
(44)
Dos productores exportadores alegaron que debía hacerse un ajuste del valor normal en concepto de costes de transporte, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra e), del Reglamento de base. Los costes de transporte interiores se calculaban considerando los costes en que se incurría para trasladar los productos de la fábrica al almacén. Sin embargo, estos costes se consideraron como costes logísticos internos y, por lo tanto, no idóneos para justificar una modificación del valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra e), del Reglamento de base.
(45)
Una parte interesada alegó que el GMS vendido en la Unión como aditivo alimentario ha de cumplir determinados umbrales de pureza (≥ 99 %), tal como se define en la Directiva 2008/84/CE de la Comisión (7). Mientras que el GMS exportado a la Unión debe satisfacer tales requisitos, estos no se exigen al producto vendido en el mercado interior de Indonesia. Por consiguiente, estaba justificado un ajuste en concepto de diferencias en las características físicas y químicas, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base.
(46)
Sin embargo, esa parte interesada no cuantificó su alegación, ya que no facilitó ninguna estimación razonable del valor de mercado de esa supuesta diferencia, tal como exige el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base. Además, en la comparación, la Comisión pudo tener en cuenta cualesquiera posibles diferencias relativas a la pureza en la definición de los tipos de producto. Por tanto, comparó entre sí los tipos de producto con niveles de pureza iguales o similares a los que tenían los productos exportados al mercado de la Unión, por un lado, y los vendidos en el mercado interior en Indonesia, por otro. Por consiguiente, no estaba justificado el ajuste y se rechazó la alegación.
3.4. Margen de dumping
(47)
En relación con los dos productores exportadores que cooperaron, la Comisión comparó el valor normal medio ponderado de cada tipo del producto similar con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(48)
En relación con los demás productores exportadores de Indonesia, la Comisión estableció el margen de dumping sobre la base de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Debe observarse que un productor exportador conocido no cooperó deliberadamente en la investigación, como se menciona en el considerando 15. Por consiguiente, el nivel de cooperación se consideró bajo. De acuerdo con el artículo 18, apartado 6, la Comisión decidió basar el margen de dumping residual en el nivel del margen de dumping más alto relativo a los volúmenes de exportación representativos de uno de los productores exportadores plenamente cooperantes y verificados, teniendo asimismo en cuenta, sobre la base de la media ponderada, el margen de dumping establecido para el productor exportador cooperante que estaba vinculado a un productor exportador no cooperante.
(49)
Sobre esta base, los márgenes de dumping provisional, expresados como porcentaje del precio cif (coste, seguro y flete) en las fronteras de la Unión, sin despachar, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional (%)
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT. Miwon Indonesia
13,3
Las otras empresas
28,4
4. PERJUICIO
4.1. Definición de industria de la Unión y de producción de la Unión
(50)
El producto similar era fabricado por un productor de la Unión durante el período de investigación. Ese productor constituye la industria de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(51)
Al estar la industria de la Unión constituida por un solo productor, hubo que expresar en forma de índice todas las cifras referidas a datos sensibles o que recogerlas en forma de intervalos por motivos de confidencialidad.
4.2. Consumo de la Unión
(52)
La Comisión estableció el consumo de la Unión agregando las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a las importaciones de Indonesia y de otros terceros países, a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario.
(53)
Se alegó que debía excluirse de la industria de la Unión al productor cooperante, por estar vinculado a un productor exportador no cooperante en Indonesia, y que por tanto había que dar por finalizada la investigación. Sin embargo, en este caso no hay necesidad de excluir a ese productor cooperante de la industria de la Unión a pesar de su vinculación con el productor exportador no cooperante de Indonesia, porque ese único productor de la Unión cooperó plenamente con la Comisión durante la investigación y fue objeto de una inspección completa. Además, la falta de cooperación del productor exportador de Indonesia no influyó en la fiabilidad de los datos recogidos del productor de la Unión. Por tanto, debe rechazarse el argumento.
(54)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de GMS de la Unión Europea (toneladas)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Índice (ejercicio 2010/ejercicio 2011 = 100)
100
87
93
98
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(55)
El consumo de la Unión disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 y aumentó ligeramente de nuevo en el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación. En conjunto, el consumo descendió un 2 % durante el período considerado. La disminución del consumo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 se debió principalmente a la disminución de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión como consecuencia de la reducción de la producción en el mismo período (véase el considerando 68). Las importaciones se mantuvieron en niveles similares en los dos ejercicios. El incremento del consumo en el ejercicio 2012/2013 se debió casi exclusivamente al aumento de las importaciones, ya que las ventas de la industria de la Unión se mantuvieron sustancialmente al mismo nivel. Por último, durante el período de investigación, mientras que volvieron a reducirse las ventas de la industria de la Unión, aumentaron considerablemente los volúmenes de importación, en particular de Indonesia (véase el considerando 57).
4.3. Importaciones procedentes del país afectado
4.3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes del país afectado
(56)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario. La cuota de mercado de las importaciones se determinó a partir del consumo de la Unión, determinado según lo establecido en el considerando 52.
(57)
Las importaciones en la Unión procedentes del país afectado evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones (en toneladas)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de importaciones de Indonesia (toneladas)
8 638
9 478
18 317
24 385
Índice
100
110
212
282
Cuota de mercado
Índice
100
126
227
287
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(58)
Los volúmenes de importaciones de Indonesia casi se triplicaron durante el período considerado. Aumentaron continua y significativamente en un 182 %, de 8 638 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 24 385 en el período de investigación.
(59)
La cuota de mercado correspondiente casi se triplicó durante el período considerado. Aumento en un 187 %, a pesar de la disminución global del consumo (- 2 %).
4.3.2. Precios de las importaciones procedentes del país afectado y subcotización de precios
(60)
La Comisión estableció los precios de las importaciones a partir de los datos de Eurostat y de las respuestas al cuestionario.
(61)
El precio medio de las importaciones de Indonesia en la Unión evolucionó de la forma siguiente:
Cuadro 3
Precios de importación (EUR/tonelada)
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Indonesia
1 266
1 279
1 226
1 162
Índice
100
101
97
92
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(62)
El precio de importación medio del GMS originario de Indonesia aumentó ligeramente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, antes de disminuir en el ejercicio 2012/2013 y luego en el período de investigación. Los precios medios de las importaciones procedentes de Indonesia disminuyeron en conjunto en un 6 % durante el período considerado.
(63)
La Comisión determinó la subcotización de precios durante el período de investigación comparando:
-
los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que la industria de la Unión cargó a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, franco fábrica, y
-
los precios medios ponderados correspondientes por tipo de producto de las importaciones procedentes de los productores indonesios cooperantes al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, valor cif, con los ajustes apropiados en concepto de derechos de aduana y costes posteriores a la importación.
(64)
Como se menciona en el considerando 46, un productor exportador alegó que el GMS vendido en la Unión como aditivo alimentario debe cumplir determinados umbrales de pureza exigidos por la legislación de la Unión. Este productor exportador alegó que tales requisitos no eran aplicables a los productos importados de Indonesia y utilizados en el sector no alimentario y que, por tanto, podía estar justificada la realización de un ajuste en concepto de diferencias en las características químicas o físicas si se comparaban con los productos vendidos en el mercado de la Unión. No obstante, el productor exportador afectado no cuantificó esta alegación. Además, en la comparación la Comisión pudo tener en cuenta cualesquiera posibles diferencias relativas a la pureza en la definición de los tipos de producto. Por tanto, se compararon, por un lado, los tipos de producto con niveles de pureza idénticos o similares a los exportados al mercado de la Unión y, por el otro, los vendidos por las empresas de la Unión en el mercado comunitario. Por consiguiente, no estaba justificado el ajuste y se rechazó la alegación.
(65)
Una parte interesada alegó que debía tenerse en cuenta el efecto de las fluctuaciones monetarias al calcular la subcotización de las importaciones procedentes de Indonesia. Por supuesto, el efecto probable de las importaciones objeto de dumping sobre los precios de la industria de la Unión se examina fundamentalmente estableciendo, entre otras cosas, una posible subcotización de precios. En este caso, se compararon los precios de las exportaciones objeto de dumping y los precios de venta de la industria de la Unión. No obstante, los precios de exportación utilizados para calcular el perjuicio se convirtieron a EUR para disponer de una base comparable. El empleo en este caso de tipos de cambio garantiza la determinación de la diferencia de precios sobre una base comparable. En consecuencia, se rechazó la alegación.
(66)
La comparación de precios se hizo tipo por tipos, considerando las transacciones realizadas en el mismo nivel de comercio, ajustando debidamente cuando era necesario. El resultado de la comparación se expresó como porcentaje del volumen de negocios de la industria de la Unión durante el período de investigación. Se observó un margen de subcotización medio ponderado entre el 0 % y el 5 % en las importaciones procedentes de Indonesia en el mercado de la Unión.
4.4. Situación económica de la industria de la Unión
4.4.1. Observaciones generales
(67)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
4.4.2. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(68)
Durante el período considerado, la producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 4
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de producción
Índice
100
95
107
91
Capacidad de producción
Índice
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
Índice
100
95
107
91
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(69)
La producción fluctuó durante el período considerado. Aunque disminuyó entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, aumentó entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y alcanzó los niveles más bajos durante el período de investigación. La investigación demostró que las fluctuaciones se debieron principalmente a los cierres para mantenimiento que la industria de la Unión decidió cada 15 meses y a las malas condiciones meteorológicas durante el invierno de 2010/2011, que perturbaron el suministro de una de las principales materias primas (amoníaco). Durante el período de investigación se ampliaron los cierres para mantenimiento con el fin de reducir las elevadas existencias. En conjunto, el volumen de producción disminuyó en un 9 % durante el período considerado.
(70)
La capacidad de producción permaneció en conjunto estable durante el período considerado.
(71)
Como consecuencia de la disminución del volumen de producción y de la estabilidad de la capacidad de producción, la utilización de la capacidad evolucionó de acuerdo con el volumen de producción, es decir, primero se redujo en el ejercicio 2011/2012, luego aumentó en el ejercicio 2012/13 y volvió a disminuir en el período de investigación. En conjunto, la utilización de la capacidad se redujo en un 9 % en el período considerado, en línea con la disminución del volumen de producción.
4.4.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(72)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Volumen de ventas y cuota de mercado
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de ventas en el mercado de la Unión
Índice
100
84
85
83
Cuota de mercado
Índice
100
96
91
85
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(73)
El volumen de ventas de GMS por la industria de la Unión disminuyó en un 17 % durante el período considerado. Se contrajo principalmente entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, mientras que en los años siguientes se mantuvo relativamente estable. La caída de los volúmenes de ventas, junto con la disminución paralela del consumo y el aumento de las importaciones procedentes de Indonesia, dio lugar a una reducción de la cuota de mercado de la industria de la Unión de un 15 % en conjunto durante el período considerado. Esa reducción fue de un 4 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, coincidiendo con un aumento de las cuotas de mercado de las importaciones indonesias durante el mismo período. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación, las cuotas de mercado de la industria de la Unión sufrieron una caída continua, mientras que aumentaron sustancialmente los volúmenes de importación y las cuotas de mercado de Indonesia.
4.4.4. Crecimiento
(74)
Aunque el consumo de la Unión se redujo en un 2 % durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 17 %, lo que se tradujo en una pérdida de cuota de mercado del 15 %.
4.4.5. Empleo y productividad
(75)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 6
Empleo y productividad
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Número de trabajadores
Índice
100
103
107
108
Productividad (unidades por trabajador)
Índice
100
92
100
85
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(76)
El empleo en la industria de la Unión experimentó un aumento continuo, que fue en conjunto del 8 % durante el período considerado. Este aumento se debió principalmente a la integración de una antigua empresa filial en 2011 y a la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión.
(77)
La productividad disminuyó por efecto combinado del aumento del empleo y la reducción de la producción, tal y como se muestra en el cuadro 4 que figura en el considerando 68.
4.4.6. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(78)
Todos los márgenes de dumping han estado muy por encima del nivel de minimis. Esos márgenes han tenido una repercusión sustancial en la industria de la Unión, dado el volumen y los precios de las importaciones procedentes del país afectado.
(79)
La industria de la Unión se encuentra aún en proceso de recuperación de los efectos del dumping anterior de las importaciones del mismo producto originario de China. Las medidas correspondientes están sometidas actualmente a una investigación de reconsideración paralela de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, tal como se menciona en el considerando 2.
4.4.7. Precios y factores que inciden en los precios
(80)
Los precios medios de venta de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 7
Precios de venta medios
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Precio de venta unitario medio en la Unión (EUR/tonelada)
Índice
100
107
101
97
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
Índice
100
120
124
130
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(81)
El precio de venta unitario medio de la industria de la Unión a clientes no vinculados en la Unión se redujo en un 3 % durante el período considerado. Primero se elevó en un 7 % entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero luego disminuyó continuamente hasta el período de investigación. El aumento del precio entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 puede atribuirse a los aumentos de costes durante el mismo período, si bien fue menor que estos. Al mismo tiempo aumentaron las importaciones indonesias y ejercieron una presión significativa sobre los precios de la industria de la Unión. En consecuencia, los precios de la industria de la Unión se redujeron en un 6 % entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 y en un 4 % adicional entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación.
(82)
El coste unitario de producción aumentó durante el período considerado en un 30 %. Se produjo un aumento continuo desde el ejercicio 2011/2012, debido principalmente a los incrementos en las materias primas y en la mano de obra. Como se ha mencionado anteriormente, este aumento de costes no pudo absorberse con un incremento equivalente de los precios, debido a la presión que ejercían sobre estos las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia.
4.4.8. Costes laborales
(83)
Los costes laborales medios de la industria de la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 8
Costes laborales medios por trabajador
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Costes laborales medios por trabajador (EUR)
Índice
100
117
125
124
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(84)
Los costes laborales medios por trabajador aumentaron en un 24 %. Este incremento puede explicarse principalmente por los esfuerzos de la industria de la Unión por mejorar el rendimiento de sus trabajadores y su personal para optimizar el proceso de producción.
4.4.9. Existencias
(85)
Durante el período considerado, los niveles de existencias de los productores de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 9
Existencias
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Existencias al cierre
Índice
100
82
164
143
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
Índice
100
86
153
156
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(86)
Las existencias al cierre aumentaron en conjunto en un 43 % durante el período considerado. Entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012 disminuyeron debido a la reducción del volumen de producción y al aumento del volumen de ventas de exportación. Entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013 aumentaron debido al incremento de la producción mientras se mantenían prácticamente estables las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación volvieron a disminuir, como consecuencia principalmente de la decisión de reducir la producción en un intento de reducir los elevados niveles alcanzados.
(87)
Las existencias al cierre en porcentaje de la producción disminuyeron entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, pero casi se duplicaron entre el ejercicio 2011/2012 y el ejercicio 2012/2013. Aumentaron adicionalmente entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación. En conjunto, se elevaron en un 56 % durante el período considerado. El aumento entre el ejercicio 2012/2013 y el período de investigación debe contemplarse a la luz del incremento de volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, en tanto que se mantenían prácticamente estables las ventas de la Unión.
4.4.10. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(88)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 10
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
Índice
100
30
- 31
- 80
Flujo de caja (EUR)
Índice
100
39
- 48
- 19
Inversiones (EUR)
Índice
100
182
143
197
Rendimiento de las inversiones
Índice
100
14
- 61
- 110
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(89)
La Comisión determinó la rentabilidad de la industria de la Unión expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas. En el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012, la rentabilidad disminuyó significativamente, pero siguió siendo positiva. Desde el ejercicio 2012/2013 pasó a ser negativa. Se redujo aún más en el período de investigación. En conjunto, la rentabilidad se redujo en un 180 % durante el período considerado. Esta evolución se debió fundamentalmente a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones procedentes de Indonesia, llegadas a la Unión a precios objeto de dumping y que no permitieron a la industria de la Unión ajustar sus precios al aumento de los costes.
(90)
El flujo de caja neto es la capacidad de la industria de la Unión de autofinanciar sus actividades. El flujo de caja neto mostró la misma tendencia que la rentabilidad, disminuyendo continuamente durante el período considerado, con resultados negativos desde el ejercicio 2012/2013. Esta tendencia se acentuó en el período de investigación. En conjunto, el flujo de caja neto disminuyó en un 119 % en el período considerado.
(91)
Las inversiones aumentaron en un 97 % durante el período considerado. Se trata principalmente de inversiones necesarias para fines de mantenimiento y de cumplimiento de los requisitos de seguridad jurídica. Mientras la industria de la Unión estaba todavía recuperándose del dumping de los productores exportadores chinos anterior al período considerado, su situación comenzó a mejorar y consiguió ser rentable al comienzo del período considerado hasta el ejercicio 2011/2012. En esas circunstancias se hicieron varias inversiones que no podían posponerse y que explican el aumento significativo de los niveles de inversión en el ejercicio 2011/2012 y en años posteriores.
(92)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. Al igual que los restantes indicadores financieros, el rendimiento de las inversiones procedente de la producción y venta del producto similar fue negativo a partir del ejercicio 2012/2013, como reflejo de la tendencia negativa de la rentabilidad. En conjunto, el rendimiento de las inversiones aumentó en un 210 % durante el período considerado.
(93)
Dada la disminución de la rentabilidad y la reducción del flujo de caja, se vio también afectada negativamente la capacidad de la empresa para reunir capital.
4.4.11. Conclusión sobre el perjuicio
(94)
Casi todos los grandes indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa. Así, el volumen de producción y la utilización de la capacidad disminuyeron en un 9 % y el volumen de ventas en un 17 % durante el período considerado. En un intento de compensar las reducciones del volumen de ventas y de la cuota de mercado, los precios medios de la industria de la Unión se redujeron en un 3 % durante el período considerado, mientras que los costes de producción aumentaron paralelamente en un 30 %. Como consecuencia, la rentabilidad, que fue positiva al comienzo del período considerado, se redujo y pasó a ser negativa en el ejercicio 2012/2013 y siguió disminuyendo en el período de investigación. Tendencias negativas similares pueden observarse en el flujo de caja neto y en el rendimiento de las inversiones.
(95)
El empleo aumentó en un 8 % durante el período considerado. Este incremento puede explicarse por la integración de una antigua empresa filial en 2011 y por la expansión de los servicios de mantenimiento de la industria de la Unión. También las inversiones mostraron una tendencia positiva. Estuvieron asociadas fundamentalmente a la adopción de medidas de prevención y al cumplimiento de los requisitos de seguridad, no a un aumento de la capacidad. Estas tendencias positivas no excluyen, por tanto, la existencia de un perjuicio.
(96)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que la industria de la Unión había sufrido un perjuicio importante a efectos del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
(97)
De conformidad con el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado causaban un perjuicio importante a la industria de la Unión. De conformidad con el artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base, examinó asimismo si había otros factores conocidos que perjudicasen al mismo tiempo la industria de la Unión. La Comisión garantizó que no se atribuía a las importaciones objeto de dumping el posible perjuicio causado por factores distintos de dichas importaciones procedentes del país afectado. Se trata de los factores siguientes:
a)
el efecto de las importaciones procedentes de China;
b)
las importaciones de otros terceros países;
c)
la evolución de consumo de la Unión;
d)
el comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión;
e)
ineficiencias de la industria de la Unión;
f)
la crisis financiera;
g)
las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE;
h)
el coste de las materias primas y otros costes.
5.1. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(98)
Para determinar la existencia de un nexo causal entre las importaciones objeto de dumping de GMS originario de Indonesia y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, la Comisión analizó los niveles de volumen y de precio de las importaciones investigadas y la medida en que habían contribuido al perjuicio importante sufrido por dicha industria.
(99)
La investigación realizada puso de manifiesto que durante el período considerado el volumen de importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de Indonesia creció en un 182 %, con el aumento consiguiente de la cuota de mercado de un 187 % durante el mismo período. Esto coincidió con una pérdida del volumen de ventas del 17 % y una pérdida de cuota de mercado del 15 % para la industria de la Unión. Dio lugar asimismo a una caída del 71 % de la cuota de mercado de las importaciones totales de otros terceros países.
(100)
Al mismo tiempo, los precios de importación indonesios se redujeron en un 8 %. Las importaciones procedentes de Indonesia ejercieron presión sobre los precios en el mercado de la Unión, de forma que la industria de la Unión no pudo ajustar sus precios al aumento de los costes, sino que, al contrario, tuvo que reducirlos durante el período considerado. Se produjo así una reducción significativa de la rentabilidad, que pasó a convertirse en pérdidas desde el ejercicio 2012/2013 y que se acentuó durante el período de investigación.
(101)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que la situación de deterioro de la industria de la Unión coincidía con el aumento significativo de las importaciones a precios objeto de dumping procedentes de Indonesia y que estas importaciones desempeñaban un papel determinante en el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2. Efectos de otros factores
5.2.1. Efectos de las importaciones procedentes de China
(102)
Las importaciones procedentes de China están sujetas actualmente a derechos antidumping. Los volúmenes de importación aumentaron en un 65 % durante el período considerado, aumentando también correspondientemente en un 68 % la cuota de mercado. No obstante, tanto esos volúmenes como la cuota de mercado se mantuvieron en niveles bajos durante el período considerado. Los precios chinos disminuyeron significativamente durante el período considerado en un 20 %. Al tomar en consideración los derechos antidumping establecidos, se llega a la conclusión de que no fueron los causantes de la subcotización de precios de la industria de la Unión.
(103)
En estas condiciones, no se puede considerar que las importaciones procedentes de China contribuyeran al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión durante el período de investigación.
Cuadro 11
Importaciones procedentes de China
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
China
Volumen (toneladas)
1 518
758
1 923
2 509
Índice
100
50
127
165
Cuota de mercado Índice
100
57
136
168
Precio medio (EUR/tonelada) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Índice
100
97
93
80
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
5.2.2. Importaciones procedentes de otros terceros países
(104)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el período considerado evolucionó como sigue:
Cuadro 12
Importaciones procedentes de otros terceros países
País
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Brasil
Volumen (toneladas)
2 321
969
1 070
889
Índice
100
42
46
38
Cuota de mercado Índice
100
48
49
39
Precio medio (EUR/tonelada)
1 218
1 306
1 402
1 365
Índice
100
107
115
112
República de Corea
Volumen (toneladas)
1 248
2 157
923
802
Índice
100
173
74
64
Cuota de mercado Índice
100
198
79
65
Precio medio (EUR/tonelada)
1 231
1 296
1 293
1 277
Índice
100
105
105
104
Vietnam
Volumen (toneladas)
5 707
6 042
1 820
769
Índice
100
106
32
13
Cuota de mercado Índice
100
121
34
14
Precio medio (EUR/tonelada)
1 284
1 291
1 361
1 318
Índice
100
101
106
103
Otros terceros países
Volumen (toneladas)
993
681
478
434
Índice
100
69
48
44
Cuota de mercado Índice
100
79
52
45
Precio medio (EUR/tonelada)
1 594
1 718
2 044
2 001
Índice
100
108
128
126
Total de otros terceros países
Volumen (toneladas)
10 268
9 848
4 291
2 894
Índice
100
96
42
28
Cuota de mercado Índice
100
110
45
29
Precio medio (EUR/tonelada)
1 293
1 323
1 433
1 424
Índice
100
102
111
110
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(105)
El volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó en conjunto de 10 268 toneladas en el ejercicio 2010/2011 a 2 894 en el período de investigación, lo que supone un descenso del 72 % en el período considerado. La cuota de mercado correspondiente disminuyó en un 71 % en el mismo período. En el período de investigación, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países representó solamente una cuarta parte del nivel que alcanzó en el ejercicio 2010/2011. En conjunto, los precios de las importaciones procedentes de terceros países aumentaron en un 10 % durante el período considerado.
(106)
Una parte interesada alegó que las importaciones totales, incluida Indonesia, se habían mantenido estables durante el período considerado.
(107)
Esta alegación contradecía las estadísticas disponibles en que se basan los resultados de la investigación, tal como se muestra en el cuadro 13 a continuación. De hecho, las importaciones totales de la Unión aumentaron en un 46 % durante el período considerado. La alegación, por consiguiente, fue rechazada.
Cuadro 13
Importaciones totales
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Importaciones totales
Volumen (toneladas)
20 424
20 084
24 531
29 788
Índice
100
98
120
146
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(108)
Sobre la base de lo anterior, se llegó a la conclusión provisional de que las importaciones procedentes de otros terceros países no habían roto el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2.3. Evolución del consumo de la Unión
(109)
El consumo de la Unión solo experimentó una ligera disminución del 2 % durante el período considerado, lo que es insuficiente para explicar la caída del 17 % en el volumen de ventas y del 15 % en la cuota de mercado de la industria de la Unión. Por lo tanto, se concluyó provisionalmente que la evolución del consumo no había contribuido al perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.2.4. Comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión
(110)
El volumen de las exportaciones de la industria de la Unión evolucionó durante el período considerado como sigue:
Cuadro 14
Comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión
Ejercicio 2010/2011
Ejercicio 2011/2012
Ejercicio 2012/2013
PI
Volumen de las exportaciones
Índice
100
249
234
222
Precio unitario medio
Índice
100
107
101
95
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(111)
El volumen de las exportaciones de la industria de la Unión aumentó en el ejercicio 2011/2012 y luego disminuyó ligeramente en los años siguientes hasta el período de investigación. Casi se duplicó durante el período considerado. Al mismo tiempo, disminuyeron ligeramente los precios de las exportaciones (en un 5 %). El aumento de las ventas de exportación compensó en parte la caída del volumen de ventas y de la cuota de mercado en la Unión. De hecho, en una situación caracterizada por la fuerte presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping, si no hubieran aumentado las ventas de exportación la pérdida de economías de escala y la repercusión sobre el coste unitario de producción de la industria de la Unión habrían sido mayores. El comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión no pudo tener una repercusión negativa, por tanto, en la situación perjudicial.
(112)
Algunas partes interesadas alegaron que la reducción de las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión eran consecuencia de sus ventas de exportación de GMS a una empresa alimentaria vinculada, recientemente adquirida en Turquía. Esta alegación no se justificó. Por otra parte, la investigación permitió concluir que la industria de la Unión había adquirido esa empresa alimentaria después del período de investigación. No pudo influir en la situación de la industria de la Unión durante el período de investigación. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que las ventas de la industria de la Unión a su empresa vinculada en Turquía no habían roto el nexo causal.
5.2.5. Supuestas ineficiencias de la industria de la Unión
(113)
Una parte interesada alegó que el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión se debía a ineficiencias inherentes a su propio proceso de producción. Sin embargo, esa parte interesada no mencionó ninguna ineficiencia específica y no justificó su alegación. La investigación tampoco sacó a la luz ninguna posible ineficiencia de la industria de la Unión. La alegación, por consiguiente, fue rechazada. Sobre esta base se llegó a la conclusión de que las presuntas ineficiencias de la industria de la Unión no habían roto el nexo causal.
5.2.6. La crisis financiera
(114)
Una parte alegó que la crisis financiera estaba en el origen del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión. Sin embargo, el mercado de la Unión del GMS no dio muestras de volatilidad y solo se vio afectado marginalmente por la crisis financiera mundial. Si no hubiera sido así, y las pérdidas de la industria de la Unión hubieran sido causadas realmente por la crisis financiera mundial, eso mismo habría ocurrido con los demás competidores en el mercado del GMS. Según se observa, los productores de GMS indonesios pudieron aumentar sus volúmenes de ventas en el mercado de la Unión a pesar de la crisis financiera mundial. No hay, pues, motivos para suponer que la industria de la Unión se viera más afectada por la crisis financiera mundial que sus homólogos asiáticas. El argumento, por tanto, debe rechazarse. Sobre esta base se llegó a la conclusión de que los efectos de la crisis financiera no habían roto el nexo causal.
5.2.7. Las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE
(115)
Una parte interesada alegó que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión se debió a las importantes inversiones hechas para cumplir las normas de seguridad aplicables en la Unión.
(116)
Sin embargo, la investigación reveló que las inversiones relacionadas con los requisitos de seguridad de la UE se mantuvieron bajas, en comparación con las restantes inversiones, a lo largo del período considerado. Una parte considerable de las inversiones realizadas por la industria de la Unión tenían fines de mantenimiento preventivo. El mayor aumento de las inversiones se produjo entre el ejercicio 2010/2011 y el ejercicio 2011/2012. Este aumento se explica por el hecho de que la industria de la Unión, aún en proceso de recuperación del dumping anterior de las importaciones chinas, había tenido que diferir las inversiones para fines de mantenimiento preventivo hasta dejar atrás el período de pérdidas. Una vez que los derechos sobre las importaciones chinas empezaron a producir efectos en el mercado, la industria de la Unión pudo obtener de nuevo beneficios y volver a niveles de inversión normales. En los períodos siguientes las inversiones se mantuvieron en un nivel similar y siguieron destinadas principalmente a fines de mantenimiento. No hubo inversiones para aumento de la capacidad, que se mantuvo estable durante el período considerado. Sobre esta base, se llegó a la conclusión de que las inversiones de la industria de la Unión no habían roto el nexo causal.
5.2.8. Costes de las materias primas y otros costes
(117)
Varias partes interesadas alegaron que el perjuicio sufrido por la industria de la Unión había sido causado por el incremento significativo de los precios de las principales materias primas, a saber, azúcar industrial, amoniaco, sosa cáustica y ácido sulfúrico.
Azúcar industrial
(118)
El azúcar industrial es uno de los principales factores de coste del coste total de producción de la industria de la Unión. De hecho, tal como se describe en el considerando 81, durante el período considerado aumentó el coste unitario de producción de la industria de la Unión, incluido el coste del azúcar industrial. Según las estadísticas a disposición del público (9), el precio medio del azúcar industrial en la Unión, aunque mostró un ligero aumento desde el ejercicio 2010/2011 hasta mediados de 2012, se mantuvo por debajo del precio del mercado mundial. Posteriormente, tanto el precio del azúcar industrial de la Unión como el del mercado mundial del azúcar disminuyeron y se establecieron a un nivel similar. Por tanto, el argumento de que el aumento de los precios del azúcar fue una causa del perjuicio carece de fundamento y debe rechazarse.
Productos químicos
(119)
El coste del amoníaco, la sosa cáustica y el ácido sulfúrico para la industria de la Unión aumentó durante el período considerado, en línea con el precio internacional. El aumento, por consiguiente, no se limitó a la industria de la Unión, sino que afectó también a los operadores de terceros países. Por tal motivo, el aumento de los precios del amoniaco, la sosa cáustica y el ácido sulfúrico no puede considerarse como una causa del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
Otros
(120)
Otra parte interesada alegó que la causa del perjuicio sufrido por la industria de la Unión eran los altos costes de la energía, de la mano de obra y del envasado. Aunque la investigación mostró un aumento real de estos factores de coste durante el período considerado (véanse los considerandos 81 y 83), la Comisión determinó también que la industria de la Unión no pudo reflejar, ni siquiera parcialmente, ese incremento de costes en sus precios de venta, debido a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones indonesias. El aumento de costes de estos factores no puede considerarse, por tanto, como la causa del perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
5.3. Conclusión sobre la causalidad
(121)
El análisis precedente revela un aumento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia entre el ejercicio 2010/2011 y el período de investigación y un descenso de los precios de importación durante el período considerado.
(122)
Este aumento de la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de Indonesia coincidió con una caída significativa de la cuota de mercado de la industria de la Unión y desencadenó, junto con la presión a la baja sobre los precios, pérdidas considerables para la industria de la Unión.
(123)
Por lo demás, el examen de los otros factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Comunidad reveló que ninguno de ellos tuvo una repercusión negativa significativa.
(124)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión concluyó en esta fase que el perjuicio importante para la industria de la Unión había sido causado por las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado y que los otros factores no habían roto el nexo causal.
(125)
La Comisión distinguió y separó los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping. El efecto de las importaciones procedentes de China y de otros terceros países, de la evolución del consumo, del comportamiento de las exportaciones de la industria de la Unión, de supuestas ineficiencias de la industria de la Unión, de la crisis financiera, de las inversiones y los requisitos de seguridad normativos de la UE y del coste de las materias primas y otros costes sobre la evolución negativa de la industria de la Unión fue reducido.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
6.1. Observación preliminar
(126)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si podía concluir claramente que no redundaba en interés de la Unión la adopción de medidas en este caso, a pesar de la determinación del dumping causante del perjuicio. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, en concreto el interés de la industria de la Unión, de los comerciantes, de los importadores, de los usuarios y de los proveedores de materias primas.
6.2. Interés de la industria de la Unión
(127)
La investigación determinó que la industria de la Unión había sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia. Mostraron tendencias negativas casi todos los indicadores de perjuicio, en particular el volumen de producción, el volumen de ventas, la cuota de mercado y el deterioro de la rentabilidad durante el período considerado. Se evidenció la misma tendencia a la baja en otros indicadores relacionados con el comportamiento financiero, como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones. Las existencias aumentaron durante el mismo período.
(128)
Tras la adopción de las medidas, se prevé que aumentarán los precios de importación y que la industria de la Unión se verá aliviada de la presión sobre los precios actualmente ejercida por las importaciones objeto de dumping. La industria de la Unión será así capaz de aumentar sus precios para reflejar los aumentos de costes y alcanzar gradualmente los niveles de rentabilidad. Se producirá también un efecto positivo sobre el volumen de producción y de ventas. En ausencia de medidas, la situación de la industria de la Unión se deterioraría muy probablemente aún más. Se producirían muy probablemente ulteriores pérdidas de volumen de ventas y de cuota de mercado, ya que continuaría la presión sobre los precios resultantes de las importaciones objeto de dumping seguirán y la industria de la Unión se vería obligado a mantener los bajos niveles de precios en la Unión. En tal supuesto, la industria de la Unión seguiría teniendo pérdidas significativas. No hay que excluir que, ante la reducción del volumen de ventas y de producción y las elevadas pérdidas, la industria de la Unión se viera obligada a abandonar la producción a medio plazo, con la consiguiente pérdida de empleo en la Unión. Con ello, la Unión pasaría además a depender de las importaciones procedentes de terceros países.
(129)
Por lo tanto, se concluyó provisionalmente en esta etapa que el establecimiento de derechos antidumping redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
6.3. Interés de los importadores y comerciantes
(130)
Una vez publicado el anuncio de inicio, se presentaron catorce empresas. Se hizo un muestreo con tres importadores no vinculados y se les remitieron cuestionarios, a los que solo respondió uno. Se realizó en esa empresa una inspección in situ.
(131)
Las importaciones de GMS procedentes de Indonesia representaban menos del 15 % del volumen de negocios de ese importador. La Comisión consideró que, aunque la actividad relacionada con el GMS se viera afectada negativamente por el establecimiento de derechos antidumping, la empresa seguiría siendo en conjunto rentable.
(132)
Se dio a conocer asimismo durante la investigación un comerciante de la Unión implicado en la reventa de GMS dentro y fuera del mercado de la Unión. Compraba el GMS principalmente a la industria de la Unión, pero también a importadores de GMS de Indonesia y de otros terceros países. La actividad de este comerciante relacionada con el GMS era marginal dentro de su actividad total. Por tal motivo, se consideró que la repercusión de las medidas antidumping sobre su situación sería insignificante.
6.4. Interés de los usuarios
(133)
Los usuarios operan principalmente en el sector de los «alimentos y bebidas» y utilizan el GMS para la elaboración de mezclas de especias, sopas y alimentos preparados. También se utiliza en aplicaciones «no alimentarias» específicas, como la producción de detergentes.
(134)
Se presentaron y recibieron un cuestionario 33 empresas. Cinco de ellas cooperaron en la investigación al responder al cuestionario. De ellas, cuatro operaban en el sector de los «alimentos y bebidas» y una en sectores no alimentarios. Dos de las empresas que cooperaron, una del sector de «alimentos y bebidas» y otra del sector de fabricación de detergentes, fueron objeto de una inspección in situ.
Sector de alimentos y bebidas
(135)
La investigación mostró que, por término medio, el GMS representaba aproximadamente el 5 % del coste total de los productos que incluían esta sustancia fabricados por las empresas cooperantes que facilitaron los datos necesarios.
(136)
Dos de las empresas cooperantes adquirían el GMS principalmente a la industria de la Unión y no lo importaban, o lo importaban en pequeñas cantidades, de Indonesia. En ambas, la actividad relacionada con los productos que incluían GMS representaba aproximadamente un tercio de su actividad total. Durante el período de investigación, se constató que eran rentables. A la vista de tales resultados, es probable que las medidas propuestas contra Indonesia tengan una repercusión limitada en esas empresas.
(137)
Las otras dos empresas compraban cantidades mayores de GMS a Indonesia, pero su actividad relacionada con esta sustancia era relativamente insignificante dentro de su actividad general. Por otra parte, sobre la base de la información facilitada, ambas eran rentables durante el período de investigación. Es improbable, por tanto, que cualquier medida adoptada contra el GMS originario de Indonesia tenga una repercusión significativa en ellas.
Sector no alimentario
(138)
Una de las empresas cooperantes utilizaba el GMS para fabricar detergentes. El GMS representaba entre el 15 % y el 20 % de su coste de producción de esos productos. Durante el período de investigación, la empresa compró el GMS principalmente a la industria de la Unión, aunque también lo importó de Indonesia y en menor grado de Corea. Solo una pequeña parte de su actividad estaba dedicada a productos que incluyeran GMS dentro de su actividad total, que además se constató que dio márgenes de beneficio positivos entre el 5 % y el 10 % durante el período de investigación.
(139)
Sobre esta base, aunque no se excluye que esta empresa pueda verse afectada negativamente por el establecimiento de medidas contra Indonesia, la disponibilidad de otras fuentes de suministro y la situación rentable de la actividad en la que se utiliza GMS indican que la posible repercusión de las medidas sobre esta empresa sería limitada.
(140)
La misma parte interesada alegó que, ante la prohibición reglamentaria del uso de fosfatos y otros compuestos de fósforo en la UE (10), es probable que aumente el uso de GMS para sustituir a esas sustancias en la producción de detergentes. Por lo tanto, se prevé un aumento considerable de la demanda de GMS en la Unión y cualquier derecho antidumping sobre las importaciones de GMS sería perjudicial para el desarrollo de este nuevo mercado.
(141)
Sin embargo, en esta fase es difícil predecir cómo influirá el nuevo marco jurídico en el mercado de la Unión y si fomentará, y en qué medida, la producción de detergentes basados en GMS, con el consiguiente efecto sobre la demanda de esta sustancia en la Unión. La parte interesada tampoco aportó ninguna prueba del mayor o menor efecto perjudicial de un derecho antidumping. A este respecto, hay que señalar que el objetivo de un derecho antidumping es restablecer la igualdad de condiciones en el mercado de la Unión. Por lo tanto, las importaciones indonesias deben seguir abasteciendo el mercado de la Unión, si bien a precios justos. La investigación reveló además la existencia de varias fuentes alternativas de suministro, como Brasil, Vietnam y Corea.
(142)
En cualquier caso, a la vista de los resultados de la investigación, aunque hubieran de importarse de Indonesia la totalidad de las necesidades de GMS de la empresa en cuestión, la rentabilidad de su actividad asociada al GMS seguiría siendo positiva. La hipótesis peor no contempla la posibilidad de pasar el derecho antidumping, al menos en parte, a los clientes finales.
6.5. Interés de los proveedores
(143)
Se presentaron y contestaron al cuestionario cuatro proveedores de materias primas de la Unión. Sus ventas de esas materias a la industria de la Unión representaban únicamente una pequeña parte de su volumen de negocios total. Por consiguiente, la ausencia de medidas no afectaría a la situación de los proveedores.
6.6. Otros argumentos
(144)
Varias partes interesadas alegaron que la industria de la Unión ocupa una posición dominante en el mercado de la Unión y señalaron que el establecimiento de medidas antidumping sobre las importaciones procedentes de Indonesia reforzaría esa posición, lo que no redundaría en interés de la Unión.
(145)
La investigación demostró claramente que el único productor de la Unión era incapaz de mantener su volumen de ventas en la UE, al haber perdido cuota de mercado ante las importaciones procedentes de Indonesia. Por otra parte, la industria de la Unión no era capaz de aumentar sus niveles de precios en línea con el aumento de los costes de las materias primas, dada la presión sobre los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y las importantes disminuciones sufridas en el período de investigación. La Comisión señaló asimismo que existe una competencia de importaciones procedentes de otros terceros países, que se benefician del libre acceso al mercado de la Unión. Sobre esta base, no hay pruebas suficientes de una posición supuestamente dominante de la industria de la Unión y ha de rechazarse el argumento.
(146)
Algunas partes interesadas alegaron además que no habría una alternativa a las importaciones de Indonesia, al ser demasiado elevados los niveles de precios de las importaciones procedentes de otros terceros países.
(147)
Se recuerda que en el ejercicio 2010/2011 la cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países fue importante. Las importaciones de terceros países también sufrieron la presión sobre los precios ejercidas por las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia y sufrieron ante estas importantes reducciones del volumen de ventas y de las cuotas de mercado. El establecimiento de derechos antidumping contra las importaciones de GMS originario de Indonesia debería permitir a otros terceros países, como Brasil, Corea y Vietnam, recuperar cuotas de mercado perdidas en la Unión. En lo que se refiere a los precios, el objetivo de las medidas antidumping debería ser establecer unas reglas de juego equitativas en la Unión, reconduciendo las importaciones en la Unión a niveles de precios razonable. La investigación indicó que no se prevé que el establecimiento de derechos antidumping tenga un efecto significativo en la situación de la industria «aguas abajo». Hay que rechazar, por consiguiente, la alegación de la inexistencia de fuentes de suministro alternativas.
6.7. Conclusión sobre el interés de la Unión
(148)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión determinó que en esta etapa de la investigación no había ninguna razón convincente para llegar a la conclusión de que no redunda en interés de la Unión el establecimiento de medidas provisionales sobre las importaciones de GMS originario de Indonesia.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(149)
Sobre la base de las conclusiones alcanzadas por la Comisión sobre el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, deberían establecerse medidas provisionales para evitar un perjuicio adicional causado a la industria de la Unión por las importaciones objeto de dumping.
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio (margen del perjuicio)
(150)
Para determinar el nivel de las medidas, la Comisión determinó en primer lugar el importe de los derechos necesarios para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(151)
El perjuicio se eliminará si la industria de la Unión puede cubrir sus costes de producción y obtener con las ventas del producto similar en el mercado de la Unión el beneficio antes de impuestos que pueda lograr razonablemente una industria de este tipo en condiciones normales de competencia, a saber, en ausencia de importaciones objeto de dumping. Como la Comisión concluyó que las importaciones objeto de dumping solamente empezaron a producir efectos durante el tercer año del período considerado, el margen de beneficio se determinó por referencia a los dos primeros años de ese período, en los que no había importaciones objeto de dumping. La Comisión consideró apropiado utilizar el margen de beneficio medio ponderado, tal como se establece en el considerando 89. Se estableció un margen de beneficio entre el 5 % y el 15 %. No puede divulgarse un margen de beneficio más preciso, por razones de confidencialidad. Sobre esta base, la Comisión calculó un precio del producto similar para la industria de la Unión añadiendo el margen de beneficio así calculado al coste de producción de la industria de la Unión durante el período de investigación. A continuación determinó el nivel de eliminación del perjuicio sobre la base de una comparación del precio medio ponderado de importación de los productores exportadores cooperantes en Indonesia, según lo establecido en los cálculos de la subcotización de precios, con el precio medio ponderado no causante de perjuicio del producto similar vendido por la industria de la Unión en el mercado comunitario durante el período de investigación. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje de los precios de importación cif medios ponderados. Los márgenes de perjuicio calculados con beneficios del 5 % y del 15 %, respectivamente, se recogen en el cuadro del considerando 154.
(152)
Según se menciona en el considerando 64, un productor exportador alegó que los niveles de pureza del GMS importado en la Unión y del producido y vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión pueden ser diferentes y exigen, por consiguiente, el ajuste apropiado. Por las razones expuestas en ese considerando, no está justificado el ajuste y ha de rechazarse esta alegación.
7.2. Medidas provisionales
(153)
Deben establecerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones de GMS originario de Indonesia, de conformidad con la regla de aplicación del derecho más bajo prevista en el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base. La Comisión comparó los márgenes de perjuicio y los márgenes de dumping. El importe de los derechos debe fijarse a nivel del más bajo de esos dos márgenes.
(154)
Sobre esta base, los tipos de los derechos antidumping provisionales, expresados en relación con el precio del producto no despachado de aduana en la frontera de la Unión, deben ser los siguientes:
(en %)
País
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho antidumping provisional
Indonesia
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonesia
PT. Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonesia
Las otras empresas
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Los tipos del derecho antidumping especificados en el presente Reglamento en relación con las distintas empresas se han establecido a partir de las conclusiones de esta investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a esas empresas. Esos tipos del derecho se aplican exclusivamente a las importaciones del producto afectado originario del país afectado y producido por las entidades jurídicas designadas. El producto afectado importado producido por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las empresas mencionadas específicamente, estará sujeto al tipo del derecho aplicable a «las otras empresas». No estará sujeto a ninguno de los tipos del derecho antidumping individuales.
(156)
Cualquier empresa podrá solicitar la aplicación de tales tipos del derecho antidumping individuales si cambia el nombre de su entidad o establece una nueva entidad de producción o de ventas. La solicitud deberá dirigirse a la Comisión (11). La solicitud deberá contener toda la información pertinente, incluyendo: la modificación de las actividades de la empresa asociadas a la producción, y las ventas interiores y de exportación asociadas, por ejemplo, al cambio de nombre o al cambio en las entidades de producción y de venta. La Comisión mantendrá actualizada la lista de empresas con los tipos de derechos antidumping individuales, si está justificado.
(157)
Con objeto de reducir al mínimo el riesgo de elusión debido a las altas diferencias en los tipos de derechos, deben adoptarse medidas especiales para garantizar la aplicación de los tipos de derechos antidumping individuales. Las empresas a las que se impongan tipos de derechos antidumping individuales deberán presentar una factura comercial válida a las autoridades aduaneras de los Estados miembros. La factura deberá ajustarse a los requisitos establecidos en el anexo. Las importaciones no acompañadas de dicha factura estarán sujetas al tipo de derecho antidumping aplicable a «las otras empresas».
(158)
Para garantizar un cumplimiento adecuado de los derechos antidumping, el tipo del derecho antidumping para las otras empresas se aplicará no solo a los productores exportadores que no cooperaron en esta investigación, sino también a los productores que no hicieron exportaciones a la Unión durante el período de investigación.
8. DISPOSICIONES FINALES
(159)
En beneficio de una buena gestión, la Comisión invitará a las partes interesadas a presentar observaciones por escrito o a solicitar una audiencia con la Comisión o el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio en un plazo fijo.
(160)
Las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a los efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para fijar cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico, clasificado actualmente en el código CN ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010), originario de Indonesia.
2. Los tipos del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas indicadas a continuación serán los siguientes:
Empresa
Derecho antidumping provisional
(%)
Código TARIC adicional
PT. Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT. Miwon Indonesia
13,3
B962
Las otras empresas
28,4
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo. En caso de que no se presente esta factura, será aplicable el derecho calculado para las otras empresas.
4. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
5. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. En un plazo de 25 días a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, las partes interesadas podrán:
a)
solicitar la publicación de los hechos y consideraciones esenciales sobre cuya base se ha adoptado el presente Reglamento;
b)
presentar sus observaciones por escrito a la Comisión, y
c)
solicitar una audiencia con la Comisión o con el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio.
2. En un plazo de 25 días a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, las partes contempladas en el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009 podrán presentar observaciones sobre la aplicación de las medidas provisionales.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 20 de agosto de 2014.