РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 795/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 3 юли 2014 година
относно надзорните изисквания за системно важните платежни системи
(ЕЦБ/2014/28)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 127, параграф 2 от него,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 3.1, член 22 и член 34.1, първо тире от него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 127, параграф 2, четвърто тире от Договора и член 3.1, четвърто тире от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Уставът на ЕСЦБ“) Евросистемата е оправомощена да насърчава нормалното функциониране на платежните системи.
(2)
Евросистемата насърчава нормалното функциониране на платежните системи, inter alia, като осъществява надзор.
(3)
През януари 2001 г. Евросистемата утвърди „Основните принципи за системно важните платежни системи“, разработени от Комитета по платежни и сетълмент системи (КПСС) на Банката за международни разплащания (БМР), като минимални изисквания за системно важните платежни системи (СВПС) (1).
(4)
През април 2012 г. „Основните принципи за системно важните платежни системи“ бяха заменени от принципите за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС и на Техническия комитет на Международната организация на комисиите за ценни книжа (МОКЦК) (наричани по-долу „принципите на КПСС-МОКЦК“) (2), с които се хармонизират и засилват съществуващите международни стандарти, inter alia, за СВПС.
(5)
Съгласно принципите на КПСС-МОКЦК, СВПС следва да бъдат обект на ефективен надзор, при ясно определени и публично оповестени критерии, тъй като могат да породят системни рискове, ако са недостатъчно добре защитени от рисковете, на които са изложени. Освен това компетентните органи следва да разполагат с достатъчно правомощия и средства, за да изпълняват съответните си задачи, включително да предприемат корективни действия. КПСС-МОКЦК препоръчва прилагането на тези принципи във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено съгласно националните правни и регулаторни рамки.
(6)
Поради това и с оглед осигуряването на ефикасността и стабилността на СВПС, Европейската централна банка (ЕЦБ) реши да приложи принципите на КПСС-МОКЦК посредством регламент. От органите в други държави също се очаква по подобен начин да въведат и прилагат принципите на КПСС-МОКЦК в съответната си правна и регулаторна рамка във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от тази рамка.
(7)
Настоящият регламент обхваща СВПС, включително платежни системи за големи плащания и платежни системи за малки плащания от системно значение. Той се прилага спрямо платежни системи, чиито оператори са както централни банки, така и частни оператори. В принципите на КПСС-МОКЦК е отчетено, че съществуват извънредни случаи, при които те се прилагат по различен начин спрямо платежните системи, чиито оператори са централни банки, поради изисквания, уредени в съответните закони, подзаконови актове или политики. Евросистемата има цели на обществената политика, отговорности и институционална уредба, дефинирани в Договора и Устава на ЕСЦБ, което означава, че СВПС на Евросистемата могат да бъдат освободени от определени изисквания по настоящия регламент. В този контекст СВПС на Евросистемата следва да бъдат освободени от определени изисквания относно управлението, плановете за постепенно прекратяване на дейността, собствения капитал и ликвидните активи, обезпеченията и инвестиционните рискове, които обхващат същите области като съответните изисквания, формално приети от Управителния съвет. Тези изключения са определени в няколко разпоредби на регламента.
(8)
Съгласно Насоки ЕЦБ/2012/27 от 5 декември 2012 г. относно Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET2) (3), TARGET2 има децентрализирана структура, свързваща множество от платежни системи. Системните компоненти на TARGET2 са хармонизирани във възможно най-голяма степен, с някои изключения при наличие на национални ограничения от правно естество. TARGET2 също така се характеризира с единна техническа платформа, наречена единна съвместна платформа. Управителният съвет има върховна компетентност по отношение на TARGET2 и гарантира нейната публична функция: това правило във връзка с управлението е отразено в надзора над TARGET2.
(9)
За ефикасността и стабилността на СВПС се изисква спазване на приложимите национални закони и ясни правила, процедури и договори, съгласно които тя функционира. Спазването на законите се отнася до правните системи на всички държави, в които оператор на СВПС или нейни участници осъществяват дейност.
(10)
Ефикасността и стабилността на СВПС зависят също и от това колко ясни и уместни са правилата ѝ за управление, които трябва да бъдат ясно документирани.
(11)
Наличието на стабилна развиваща се рамка за цялостно управление на правни, кредитни, ликвидни и операционни рискове, общи бизнес рискове, попечителски, инвестиционни и други рискове е от съществено значение за идентифицирането, измерването, наблюдението и управлението на целия спектър от рискове, които възникват за оператора на СВПС или на които той е изложен. Това се отнася и за стабилността и устойчивостта на рамката за обезпечения, правилата и процедурите при неизпълнение от страна на участник и плановете за непрекъснатост на дейността на оператор на СВПС.
(12)
Намаляването на системния риск изисква, inter alia, окончателност на сетълмента. В Европейския съюз е приета Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г. относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа (4). Директива 98/26/ЕО изисква правилата за системите, определени съгласно нея, да дефинират момента на въвеждане (след който нарежданията за превод подлежат на изпълнение и дори в случай на производство по несъстоятелност спрямо участник - са задължителни за трети страни) и момента на неотменимост на нарежданията за превод. Сетълментът в рамките на деня или в реално време също може да е препоръчителен, ако е съвместим с общия бизнес модел на СВПС и е необходим, за да даде възможност на оператора на СВПС и на участниците в нея да управляват съответните си кредитни и ликвидни рискове.
(13)
Обективните, основани на анализ на риска и публично оповестени критерии за участие в СВПС, които позволяват справедлив и (при условията на приемливи стандарти за контрол на риска) свободен достъп до СВПС, насърчават сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, като същевременно не ограничават непропорционално свободното предоставяне на услуги.
(14)
Разпоредбите на настоящия регламент, които изискват от оператора на СВПС да събира, обработва и предава данни, следва да не засягат приложимите правила относно защитата на данните на участниците или клиентите.
(15)
Цялостно ефикасната и ефективна СВПС, с ясно определени, измерими и постижими цели и задачи, е най-добре устроена да посрещне нуждите на участниците в СВПС и на пазарите, които тя обслужва.
(16)
ЕЦБ може да използва националните централни банки за осъществяването на задачите на ЕСЦБ, доколкото е възможно и уместно.
(17)
Установените в настоящия регламент изисквания са пропорционални на характерните за СВПС рискове и експозиции.
(18)
Възможността за компетентните органи да изискват корективни мерки за отстраняване на последиците от неизпълнение или за избягване на повторно неизпълнение на настоящия регламент и възможността за ЕЦБ да налага ефективни, пропорционални и възпиращи санкции за нарушения на настоящия регламент са съществени елементи при прилагането на принципите на КПСС-МОКЦК във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от Договора и Устава на ЕСЦБ.
(19)
По отношение на спазването на надзорните изисквания, уредени в настоящия регламент, е необходимо да бъде предвиден преходен период, който да позволи на операторите на СВПС да се запознаят с изискванията и да ги приложат,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент установява надзорни изисквания за СВПС.
2. Управителният съвет приема решение, с което се идентифицират платежните системи, спрямо които се прилага настоящият регламент, съответните им оператори и компетентни органи. Този списък се поддържа на уебсайта на ЕЦБ и се актуализира след всяка промяна.
3. Платежна система следва да бъде идентифицирана като СВПС, ако: а) отговаря на изискванията за нея да бъде подадено уведомление за система по смисъла на Директива 98/26/ЕО от държава членка, чиято парична единица е еврото, или операторът ѝ е установен в еврозоната, включително установяване посредством клон, чрез който системата оперира; и б) през една календарна година са изпълнени поне две от следните условия:
i)
общата среднодневна стойност на обработените деноминирани в евро плащания надвишава 10 милиарда евро;
ii)
пазарният ѝ дял е поне един от следните:
-
15 % от общия обем на деноминираните в евро плащания,
-
5 % от общия обем на деноминираните в евро трансгранични плащания,
-
75 % от общия обем на деноминираните в евро плащания на равнището на една държава членка, чиято парична единица е еврото;
iii)
трансграничната ѝ дейност (т.е. участници, установени в държава, различна от тази на оператора на СВПС, и/или трансгранични връзки с други платежни системи) включва пет или повече държави и генерира най-малко 33 % от общия обем на деноминираните в евро плащания, обработени от тази СВПС;
iv)
тя се използва за сетълмента на други инфраструктури на финансовите пазари.
4. Операторите на СВПС осигуряват изпълнението от страна на СВПС, които те оперират, на изискванията, изложени в членове 3-21.
Член 2
Определения
По смисъла на настоящия регламент:
1)
„платежна система“ е формално споразумение между трима или повече участници, без да се броят възможните банки по сетълмента, централни контрагенти, клирингови къщи или индиректни участници, с общи правила и стандартизирани разпоредби за изпълнението на нареждания за превод между участниците;
2)
„нареждане за превод“ има същото значение, както е определено в член 2, буква и), първо тире от Директива 98/26/ЕО;
3)
„системен риск“ е рискът, че неизпълнението на съответните им задължения в СВПС от участник или оператора на СВПС ще стане причина други участници и/или операторът на СВПС да не могат да изпълнят задълженията си, когато те станат дължими, като това би могло да доведе до ефекти от преноса, които да застрашат стабилността на финансовата система или доверието в нея;
4)
„оператор на СВПС“ е юридическото лице, което носи юридическата отговорност за оперирането на СВПС;
5)
„компетентен орган“ е централната банка на Евросистемата, която носи основната отговорност за надзора, определена като такава съгласно член 1, параграф 2;
6)
„СВПС на Евросистемата“ е СВПС, която е притежавана и оперирана от централна банка на Евросистемата;
7)
„правен риск“ е рискът, който произтича от прилагането на закони или подзаконови актове, което обикновено води до загуба;
8)
„кредитен риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да може да изпълни изцяло финансовите си задължения, когато те станат дължими или в който и да е момент в бъдеще;
9)
„ликвиден риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да разполага с достатъчно средства, за да изпълни финансовите си задължения, когато те станат дължими, въпреки че той може да разполага с достатъчно средства да ги изпълни в бъдеще;
10)
„операционен риск“ е рискът, че недостатъци в информационните системи или вътрешните процеси, човешка грешка, грешки в управлението или нарушения, предизвикани от външни събития или външни услуги, ще доведат до намаляването, влошаването или прекъсването на услуги, предоставяни от СВПС;
11)
„попечителски риск“ е рискът от понасянето на загуба по отношение на съхранявани активи в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител;
12)
„инвестиционен риск“ е рискът от загуба, пред който е изправен оператор на СВПС или участник, когато операторът на СВПС инвестира собствените си средства или тези на участниците, например обезпечение;
13)
„пазарен риск“ е рискът от загуби, както по балансови, така и по задбалансови позиции, произтичащи от движението на пазарните цени;
14)
„система за отложен нетен сетълмент“ е система, която извършва сетълмент на нетна база в края на предварително определен цикъл на сетълмент, например в края на работния ден или през работния ден;
15)
„трансгранично обезпечение“ е обезпечение, по отношение на което от гледна точка на държавата, в която активите се приемат като обезпечение, поне едно от следните е чуждестранно/чуждо: а) валутата на деноминация; б) държавата, в която се намират активите; или в) държавата, в която е установен емитентът;
16)
„трансгранично плащане“ е плащане между участници, установени в различни държави;
17)
„инфраструктура на финансовите пазари“ е многостранна система между участващи институции, включително системния оператор, която се използва за клиринг, сетълмент или регистрация на плащания, ценни книжа, деривативи или други финансови сделки;
18)
„участник“ е лице, което е идентифицирано или признато от платежна система, на което пряко или непряко е позволено да изпраща нареждания за превод до тази система и което може да получава нареждания за превод от нея;
19)
„съветът“ е административният или надзорният съвет на оператор на СВПС, или и двата съвета, в съответствие с националното законодателство;
20)
„ръководството“ са изпълнителните директори, т.е. членовете на едностепенна управленска структура, които се занимават с ежедневното управление на оператора на СВПС, и членовете на управителния съвет на оператора на СВПС при двустепенна управленска структура;
21)
„съответни заинтересовани страни“ са участници, инфраструктури на финансовите пазари, които оказват влияние върху риска в СВПС, и според конкретния случай - други засегнати участници на пазара;
22)
„кредитна експозиция“ е сума или стойност, за която има риск, че участник няма да погаси пълната стойност, когато е дължима или в който и да е момент след това;
23)
„обезпечение“ е актив или поето от трето лице задължение, които се използват от обезпечител с цел да обезпечи дадено задължение спрямо обезпечено лице. Обезпечението включва както вътрешно, така и трансгранично обезпечение;
24)
„предоставящо ликвидност лице“ е лице, предоставящо пари в брой съгласно член 5, параграф 3, член 6, параграф 5 и член 8, параграфи 1, 9 и 11 или активи съгласно член 8, параграф 4, включително участник в СВПС или външно лице;
25)
„извънредни, но реалистични пазарни условия“ са цялостен набор от исторически и хипотетични условия, включително периодите с най-високо ниво на променливост, които са били наблюдавани на обслужваните от СВПС пазари;
26)
„предвидена дата на сетълмент“ е датата, която е записана в СВПС като дата на сетълмента от подателя на нареждане за превод;
27)
„общ бизнес риск“ е всяко потенциално влошаване на финансовото състояние на СВПС като търговско предприятие, като последица от спад в приходите ѝ или увеличение на разходите ѝ, така че разходите надвишават приходите и водят до загуба, която трябва да бъде покрита от капитала;
28)
„план за възстановяване“ е план, разработен от оператор на СВПС, за възобновяване на нормалното функциониране на дадена СВПС;
29)
„план за организирано постепенно прекратяване на дейността“ е план, разработен от оператор на СВПС, за организираното закриване на дадена СВПС;
30)
„съществен“ квалифицира риск, зависимост и/или промяна, които могат да засегнат способността на дадено лице да изпълнява или предоставя услуги, както се очаква;
31)
„съответни органи“ са органите, които имат законов интерес за достъп до информация от СВПС, за да изпълняват законовите си задължения, например органите за преструктуриране и надзорните органи на основните участници;
32)
„основен риск“ е рискът, че даден контрагент ще загуби пълната стойност по дадена сделка, т.е. рискът, че продавач на финансов актив ще предостави актива неотменимо, но няма да получи плащане, или рискът, че купувач на финансов актив ще плати неотменимо за актива, но няма да го получи;
33)
„банка попечител“ е банка, която съхранява и гарантира финансовите активи на трети лица;
34)
„банка по сетълмента“ е банка, която държи сметки във връзка с плащания, по които се извършва изпълнението на задълженията, възникващи от платежна система;
35)
„nostro агент“ е банка, използвана от участниците в СВПС за сетълмент;
36)
„едностранно плащане“ е плащане, което включва само едно прехвърляне на средства в една валута;
37)
„двустранно плащане“ е плащане, което включва две прехвърляния на средства в различни валути в система за сетълмент от типа „обмен срещу стойност“;
38)
„утежняващ риск“ е рискът, който произтича от експозиция към участник или емитент, когато обезпечението, предоставено от този участник или емитирано от този емитент, е тясно свързано с кредитния му риск;
39)
„работен ден“ има същото значение, както е определено в член 2, буква н) от Директива 98/26/ЕО.
Член 3
Правна обоснованост
1. Операторът на СВПС оценява дали приложимото право във всички съответни правни системи предоставя висока степен на сигурност и поддържа всеки съществен аспект от дейностите на неговата СВПС.
2. Операторът на СВПС установява правила и процедури на СВПС и сключва договори, които са ясни и съгласувани с приложимото право във всички съответни правни системи.
3. Операторът на СВПС следва да може да посочи по ясен и разбираем начин приложимото право и приложимите правила, процедури и договори за функционирането на дадена СВПС, на компетентния орган, участниците и когато е приложимо - на клиентите на участниците.
4. Операторът на СВПС взема мерки, за да гарантира, че неговите правила, процедури и договори подлежат на изпълнение във всички съответни правни системи и че действията, които предприема съгласно тези правила, процедури и договори, няма да бъдат обявени за нищожни, отменени или изпълнението им няма да бъде спирано.
5. Операторът на СВПС, който осъществява дейност в повече от една правна система, установява и смекчава рисковете, произтичащи от всяко потенциално стълкновение на закони.
6. Операторът на СВПС с длъжен да положи максимални усилия да гарантира, че СВПС е определена съгласно Директива 98/26/ЕО.
Член 4
Управление
1. Операторът на СВПС разполага с документирани цели, които придават голямо значение на сигурността и ефикасността на СВПС. Целите изрично подкрепят финансовата стабилност и другите съответни съображения от обществен интерес, по-специално свободните и ефикасни финансови пазари.
2. Операторът на СВПС разполага с документирани правила за управление, които осигуряват ясни и преки йерархични връзки за носене на отговорност и за отчетност. Тези правила се предоставят на компетентния орган, собствениците и участниците. Операторът на СВПС предоставя на обществеността съкратени версии на правилата.
3. Ролята и отговорностите на съвета следва да бъдат ясно определени. Ролята и отговорностите на съвета включват следното:
а)
установяване на ясни стратегически цели за СВПС;
б)
установяване на документирани процедури за функционирането на СВПС, включително процедури за идентифициране, търсене на решение за и управление на конфликти на интереси между членовете ѝ;
в)
с изключение на СВПС на Евросистемата, осигуряване на ефективен подбор, наблюдение и където е целесъобразно - отстраняване на членове на ръководството;
г)
с изключение на СВПС на Евросистемата, установяване на подходящи политики за обезщетяване, съгласувани с най-добрите практики и основани на дългосрочни резултати.
4. С изключение на СВПС на Евросистемата, най-малкото веднъж годишно съветът прави преглед на цялостната си работа и на работата на отделните членове на съвета.
5. По отношение на състава на съвета се осигурява интегритет и с изключение на СВПС на Евросистемата - подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на съвета да изпълнява съответната си роля и отговорности. Съставът зависи също и от общото разпределение на компетенциите в съответствие с националното право. С изключение на СВПС на Евросистемата, когато това е позволено от националното право, съветът включва и членове на съвета без изпълнителни функции.
6. Ролята, отговорностите и йерархичните връзки на докладване на ръководството следва да бъдат ясно определени. По отношение на състава се осигурява интегритет и подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на ръководството да изпълнява отговорностите си за функционирането и управлението на риска на оператора на СВПС. В съответствие с насоките на съвета в отговорностите на ръководството се включва следното:
а)
че дейностите на оператора на СВПС са съгласувани с неговите цели, стратегия и толерантност към риска;
б)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури са разработени и изпълнени и спрямо тях се осъществява надзор по подходящ начин с цел насърчаване на целите на оператора на СВПС;
в)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури подлежат на редовен преглед и тестване от добре обучени и достатъчно на брой служители, отговарящи за функциите по управление на риска и вътрешен одит;
г)
активно участие в процеса по контрол на риска;
д)
че на рамката за управление на риска на СВПС са предоставени достатъчно средства.
7. Съветът създава и осъществява надзор над документирана рамка за управление на риска, която:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС;
б)
възлага отговорности и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при кризи и извънредни ситуации;
г)
урежда функциите по вътрешен контрол.
Съветът гарантира, че функциите по управление на риска и вътрешен контрол разполагат с достатъчно правомощия, независимост, средства и достъп по отношение на съвета.
8. Съветът гарантира, че основните решения, засягащи техническото и функционалното устройство, правилата и цялостната стратегия на СВПС, по-специално във връзка с избора на разпоредби за клиринг и сетълмент, оперативна структура, обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент, и използването на технологии и процедури, отразяват по подходящ начин законовите интереси на съответните заинтересовани страни на СВПС. В разумен срок преди вземането на такива решения се провеждат консултации със съответните заинтересовани страни и където е целесъобразно - с обществеността.
Член 5
Рамка за цялостното управление на рискове
1. Операторът на СВПС създава и поддържа стабилна рамка за управление на риска за цялостно идентифициране, измерване, наблюдение и управление на спектъра от рискове, които възникват за СВПС или на които СВПС е изложена. Поне веднъж годишно той прави преглед на рамката за управление на риска. Рамката за управление на риска:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС и подходящите инструменти за управление на риска;
б)
възлага отговорност и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при извънредни ситуации, свързани с дадена СВПС, включително тенденции на финансовите пазари, които биха могли да имат отрицателен ефект върху ликвидността на пазара и стабилността на финансовата система в държавата членка, чиято парична единица е еврото, в която е установен операторът на СВПС или един от участниците.
2. Операторът на СВПС предоставя стимули на участниците и, където е приложимо - на техните клиенти, да управляват и ограничават рисковете, които те представляват за СВПС и които те понасят от нея. По отношение на участниците тези стимули включват режим на ефективни, пропорционални и възпиращи финансови санкции или разпоредби за поделяне на загубите, или и двете.
3. Поне веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на съществените рискове, които СВПС понася от и представлява за други лица, включително, inter alia, инфраструктури на финансовите пазари, банки по сетълмента, доставчици на ликвидност и доставчици на услуги, в резултат на взаимозависимости. Операторът на СВПС разработва инструменти за управление на риска, които са солидни и пропорционални на установеното равнище на риск.
4. Операторът на СВПС определя особено важните операции и услуги на СВПС. Операторът на СВПС набелязва конкретни сценарии, които биха могли да му попречат да може да предоставя тези особено важни операции и услуги като действащо предприятие, и прави оценка на ефективността на всички възможности за възстановяване и с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността. Най-малкото веднъж годишно той прави преглед на особено важните операции и услуги на СВПС. Въз основа на тази оценка операторът на СВПС изготвя план за възстановяване на СВПС или с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността ѝ. Планът за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността съдържа, inter alia, съществено резюме на основните стратегии за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността, повторно изложение на особено важните операции и услуги на СВПС и описание на мерките, необходими за прилагането на основните стратегии. Когато е приложимо, операторът на СВПС предоставя на съответните органи информацията, необходима за целите на планиране на преструктурирането. Поне веднъж годишно той прави преглед на плана за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността.
Член 6
Кредитен риск
1. Операторът на СВПС създава солидна рамка за измерване, наблюдение и управление на кредитните експозиции спрямо участниците си и на кредитните експозиции между участниците, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира всички източници на кредитен риск. Измерването и наблюдението на кредитни експозиции се извършва в рамките на деня, като се използват навременна информация и подходящи инструменти за управление на риска.
3. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент с гаранция по сетълмента, който в рамките на операции на СВПС формира кредитна експозиция спрямо участниците си, покрива кредитната си експозиция спрямо всеки участник, като използва обезпечение, гаранционни фондове, собствен капитал (след приспадане на сумата, определена за покриване на общия бизнес риск) или други равностойни финансови средства.
4. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент без гаранция по сетълмента, но при която участниците са изправени пред кредитни експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, разполага с правила или договорености с тези участници. Правилата или договореностите гарантират, че участниците ще предоставят достатъчно средства, както е определено в параграф 3, за покриване на кредитните експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, по отношение на двамата участници, които заедно със своите свързани дружества имат най-голямата агрегирана кредитна експозиция.
5. Операторът на СВПС установява правила и процедури за справяне със загубите, които произтичат пряко от неизпълнение от един или повече участници на задълженията им към СВПС. Тези правила и процедури се отнасят до разпределението на евентуалните необезпечени загуби, включително изплащането на средствата, които даден оператор на СВПС може да е взел назаем от доставчици на ликвидност. Те включват правилата и процедурите на оператора на СВПС за попълване на финансовите средства, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до равнището, установено в параграф 3.
Член 7
Обезпечение
1. Операторът на СВПС приема като обезпечение само следните активи: а) пари в брой; и б) активи с нисък кредитен, ликвиден и пазарен риск, т.е. активи, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че те отговарят на следните условия:
i)
емитирани са от емитент с нисък кредитен риск;
ii)
свободно прехвърлими са без никакви ограничения от правен характер или претенции от трети страни;
iii)
деноминирани са във валута, рискът от която се управлява от оператора на СВПС;
iv)
има надеждни данни за цените им, които се публикуват редовно;
v)
не са изложени по друг начин на значителен утежняващ риск;
vi)
не са емитирани от участника, който предоставя обезпечението, или от лице, което е част от същата група като участника, освен в случай на обезпечена облигация и само когато активите в пула от обезпечения са отделени по подходящ начин посредством солидна правна рамка и удовлетворяват изискванията, изложени в точки i)-v).
При извършването на вътрешната оценка по подточки i)-vi) операторът на СВПС определя, документира и прилага обективна методология.
2. Операторът на СВПС установява и прилага политики и процедури за наблюдение на кредитното качество, ликвидността на пазара и колебливостта на цените на всеки актив, който е приет като обезпечение. Операторът на СВПС извършва редовно наблюдение, най-малкото на годишна база, на това доколко подходящи са политиките и процедурите му по оценяване. Такъв преглед се извършва също и всеки път, когато настъпи съществена промяна, която оказва влияние върху рисковата експозиция на СВПС. Операторът на СВПС извършва пазарна преоценка на обезпечението най-малкото веднъж дневно.
3. Операторът на СВПС установява стабилни и консервативни допустими отклонения и ги тества най-малкото веднъж годишно и взема предвид пазарните условия при стрес. Процедурите за допустими отклонения се валидират най-малкото веднъж годишно от служители, различни от тези, които са създали и приложили процедурите за допустими отклонения.
4. Операторът на СВПС взема мерки за избягването на концентрирани наличности от определени активи, когато това би засегнало съществено възможността за бързо осребряване на тези активи, без значителни отрицателни ценови ефекти.
5. Операторът на СВПС, който приема трансгранично обезпечение, идентифицира и смекчава рисковете, свързани с използването му, и гарантира, че трансграничното обезпечение може да се използва своевременно.
6. Операторът на СВПС е длъжен да използва ефективна и оперативно гъвкава система за управление на обезпеченията.
7. Параграф 1 не се прилага спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 8
Ликвиден риск
1. Операторът на СВПС създава всеобхватна рамка за управлението на ликвидни рискове, пораждани от участниците в СВПС, банките по сетълмента, nostro агентите, банките попечители, доставчиците на ликвидност и другите съответни лица.
2. Операторът на СВПС установява оперативни и аналитични инструменти, които му дават възможност за текущо и своевременно идентифициране, измерване и наблюдение на сетълмента и финансовите потоци, включително използването на ликвидност в рамките на деня.
3. Операторът на СВПС е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат по всяко време с достатъчно ликвидни средства, във всичките валути, в които той оперира, за извършване на сетълмент в същия ден на задължения за плащане при широк набор от възможни стрес сценарии. Това включва по целесъобразност сетълмент в рамките на деня или в рамките на няколко дни. Стрес сценариите включват: а) неизпълнение при извънредни, но реалистични пазарни условия, от страна на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане; и б) други сценарии в съответствие с параграф 11.
4. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3 за извършване на навременен сетълмент на задължения за плащане в случаи на неизпълнение на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане, определено съгласно параграф 3, буква а), по някой от следните начини:
а)
под формата на пари в брой в Евросистемата; или
б)
под формата на допустимо обезпечение, както е дефинирано в рамката за обезпеченията на Евросистемата, установена в Насоки ЕЦБ/2011/14 от 20 септември 2011 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (5), по-специално ако операторът на СВПС има достъп до ликвидните улеснения с постоянен достъп на Евросистемата.
5. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с допълнителни ликвидни средства в съответствие с параграф 3, буква б), по някой от начините, определени в параграф 4, или при кредитоспособна търговска банка в един или повече от един от следните инструменти:
а)
договорени кредитни линии;
б)
договорени валутни суапове;
в)
договорени репо сделки;
г)
активи, както са определени в член 7, параграф 1, които са държани от попечител;
д)
инвестиции, които са леснодостъпни и които могат да бъдат превърнати в парични средства с предварително договорени разпоредби за финансиране, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че разпоредбите за финансиране са много надеждни, дори при извънредни, но реалистични пазарни условия.
Операторът на СВПС следва да може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че търговската банка е кредитоспособна.
6. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3, по начините, описани в параграф 5.
7. В случай че оператор на СВПС допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, тези активи могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение (например кредитни линии, суапове или репо сделки) ad hoc при неизпълнение, дори ако това не може да бъде договорено предварително или гарантирано по надежден начин при извънредни, но реалистични пазарни условия. В случай че участник допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, операторът на СВПС гарантира, че тези други активи отговарят на изискванията, посочени в първото изречение. Предполага се, че активите могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение, ако операторът на СВПС е взел предвид правилата и процедурите на съответната централна банка относно допустимостта на обезпечения.
8. Операторът на СВПС не може да взема за дадено, че ще има на разположение спешен кредит от централна банка.
9. Операторът на СВПС извършва комплексна проверка, за да провери дали всеки доставчик на ликвидни средства на СВПС съгласно параграф 3: а) има достатъчно и актуална информация, за да разбира и управлява ликвидните си рискове, свързани с предоставянето на пари в брой или активи; и б) разполага с капацитета да предоставя пари в брой или активи съгласно изискванията. Най-малкото веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на изпълнението на задължението си да извършва комплексна проверка. За доставчици на ликвидност се приемат само лица, които имат достъп до кредит от емитиращата централна банка. Операторът на СВПС тества редовно процедурите си за достъп до ликвидните средства на СВПС.
10. Операторът на СВПС, който има достъп до сметки, платежни услуги или свързани с ценни книжа услуги на централна банка, следва да използва тези услуги, когато е целесъобразно.
11. Операторът на СВПС определя посредством изчерпателни стрес тестове колко пари в брой и други активи са необходими, за да бъдат изпълнени изискванията по параграфи 3 и 4. Той прави периодично преглед на това количество, inter alia, като взема предвид широк набор от сценарии, включително:
а)
пикът на историческата колебливост на цените на гореспоменатите активи;
б)
промените в други пазарни фактори, включително, inter alia, определящи цените фактори и криви на доходността;
в)
едно или повече неизпълнения от страна на участници в един и същи ден и в различни последователни дни;
г)
едновременен натиск на пазарите на финансиране и на активи;
д)
спектър от прогнозни стрес сценарии при най-различни извънредни, но реалистични пазарни условия.
При тези сценарии се вземат предвид и структурата и функционирането на СВПС; проучват се всички лица, които биха могли да породят съществени ликвидни рискове за СВПС, включително, inter alia, банки по сетълмента, nostro агенти, банки попечители, доставчици на ликвидност и инфраструктури на финансовите пазари; и когато е уместно, се обхваща период от няколко дни.
12. Операторът на СВПС документира мотивите си за съхраняването на количеството пари в брой и други активи, поддържани от оператора на СВПС или от участниците в нея, и разполага с подходящи правила за управлението на тези пари и активи. Той създава ясни процедури за отчитането на резултатите от стрес тестовете си на съвета. Той използва тези резултати, за да направи оценка на адекватността на неговата рамка за управление на ликвидния риск и да извърши корекции в нея.
13. Операторът на СВПС установява ясни правила и процедури, които дават възможност на СВПС да извършва сетълмент в същия ден и когато е уместно - навременен сетълмент в рамките на деня и сетълмент в рамките на няколко дни на задължения за плащане след неизпълнение от страна на един или повече участници. Тези правила и процедури:
а)
търсят решение за непредвидени и потенциално необезпечени случаи на недостиг на ликвидност;
б)
целят да се избегне анулирането, отмяната или забавянето на сетълмента в същия ден на задължения за плащане;
в)
посочват как да се попълнят отново парите в брой и другите активи, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до изискуемия съгласно параграфи 3-5 размер.
Член 9
Окончателен сетълмент
Операторът на СВПС установява правила и процедури, за да направи възможно извършването на окончателен сетълмент не по-късно от края на предвидена дата на сетълмент.
Член 10
Паричен сетълмент
1. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка.
2. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка, когато това е целесъобразно и достъпно.
3. Ако не се използват пари на централна банка, операторът на СВПС гарантира, че паричният сетълмент се извършва, като се използва актив за сетълмента с малък или без никакъв кредитен и ликвиден риск.
4. Ако се извършва сетълмент в пари на търговска банка, операторът на СВПС наблюдава, управлява и ограничава кредитните и ликвидните рискове, които произтичат от търговските банки по сетълмента. По-специално, операторът на СВПС установява и наблюдава спазването на строги критерии за неговите банки по сетълмента, които вземат предвид, наред с другото, и тяхното регулиране и надзор, кредитоспособност, капитализация, достъп до ликвидност и оперативна надеждност. Операторът на СВПС наблюдава и управлява също и концентрацията на кредитни и ликвидни експозиции към търговските банки по сетълмента на СВПС.
5. Ако оператор на СВПС извършва паричен сетълмент по собствените си счетоводни книжа, той свежда до минимум и контролира строго кредитните и ликвидните си рискове.
6. Ако сетълмент се извършва в пари на търговска банка, в споразуменията между оператора на СВПС и търговските банки по сетълмента следва да бъде посочено ясно:
а)
кога се очаква да бъдат извършени преводи по счетоводните книжа на отделни банки по сетълмента;
б)
че преводите трябва да са окончателни, когато са изпълнени;
в)
че получените средства се прехвърлят възможно най-бързо, най-късно до края на деня.
Член 11
Плащане срещу плащане
Операторът на СВПС, който използва механизъм плащане срещу плащане, премахва основния риск, като гарантира, че окончателният сетълмент на едно задължение се извършва само ако и когато се извършва и окончателният сетълмент на свързаното задължение. Това правило се спазва, независимо дали сетълментът се извършва на брутна или нетна база и кога настъпва окончателността.
Член 12
Правила и процедури при неизпълнение от страна на участник
1. Операторът на СВПС установява в правилата и процедурите на СВПС определение за неизпълнение от страна на участник, което включва най-малкото невъзможността на един участник да посрещне финансовите си задължения, когато те станат дължими, в резултат, inter alia, на оперативни причини, нарушение на споразумение или започване на производство по несъстоятелност срещу този участник. Операторът на СВПС следва да прави разлика между автоматично неизпълнение и неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция. В случай на неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция, операторът на СВПС посочва кое лице упражнява тази дискреция. Той прави преглед на това определение най-малкото веднъж годишно.
2. Операторът на СВПС е длъжен да разполага с правила и процедури при неизпълнение, които му дават възможност да продължи да изпълнява задълженията си в случай на неизпълнение от страна на участник, които уреждат попълването на средствата след неизпълнение. Правилата и процедурите определят най-малкото следното:
а)
действията, които операторът на СВПС може да предприеме при настъпване на неизпълнение;
б)
дали предприемането на тези действия е автоматично или зависи от упражняването на дискреция и начина, по който се упражнява дискрецията;
в)
потенциалните промени в обичайните практики за сетълмент на оператора на СВПС за гарантиране на навременен сетълмент;
г)
управлението на плащания на различните етапи от обработването;
д)
вероятната последователност на действията;
е)
ролите, задълженията и отговорностите на съответните страни, включително на участниците, които не са в неизпълнение;
ж)
други механизми, които да бъдат активирани за ограничаване въздействието от неизпълнението.
3. Операторът на СВПС следва да бъде подготвен да приложи правилата и процедурите си при неизпълнение, включително подходящите дискреционни процедури, уредени в неговите правила. Операторът на СВПС гарантира, inter alia: а) че разполага с операционния капацитет, включително достатъчно добре обучени служители, за своевременно прилагане на процедурите, посочени в параграф 2; и б) че правилата и процедурите на СВПС обхващат документационни, информационна и комуникационни нужди и в случаите, когато участват повече от една инфраструктура на финансовите пазари или повече от един орган - координация.
4. Операторът на СВПС оповестява публично основните аспекти от правилата и процедурите, посочени в параграф 2, включително най-малкото следното:
а)
обстоятелствата, при които следва да бъдат предприети действия;
б)
кой предприема тези действия;
в)
обхвата на действията, които се предприемат;
г)
механизмите за изпълнение на задълженията на оператор на СВПС към участниците, които не са в неизпълнение;
5. Операторът на СВПС тества и прави преглед на правилата и процедурите на СВПС, посочени в параграф 2, най-малкото веднъж годишно или след настъпването на съществени промени в СВПС, засягащи тези правила и процедури. Операторът на СВПС осигурява участието в тестването и прегледа на участниците в СВПС и съответните заинтересовани страни.
Член 13
Общ бизнес риск
1. Операторът на СВПС установява стабилни системи за управление и контрол за идентифициране, наблюдение и управление на общите бизнес рискове, включително загубите, които произтичат от лошото изпълнение на бизнес стратегията, отрицателни парични потоци или неочаквани и прекомерно големи оперативни разходи.
2. Операторът на СВПС държи ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, например обикновени акции, оповестени резерви или други неразпределени печалби, така че да може да продължи да функционира и да предоставя услуги като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби. Размерът на тези активи се определя от профила на общия му бизнес риск и от периода от време, необходим за постигането на възстановяване или организирано постепенно прекратяване на особено важните операции и услуги, ако бъде предприето такова действие.
3. Операторът на СВПС поддържа осъществим план за възстановяване или, с изключение на СВПС на Евросистемата - план за организирано постепенно прекратяване на дейността.
4. Операторът на СВПС държи достатъчно ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, за прилагане на плана, посочен в параграф 3. Операторът на СВПС държи най-малкото ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, на стойност не по-малко от размера на текущите му оперативни разходи за шест месеца. Тези активи са в допълнение към средствата, държани за обезпечаване на случаи на неизпълнение от страна на участници или на другите рискове, обезпечени съгласно членове 6 и 8. Собственият капитал, държан съгласно международни стандарти за рисков капитал, може да бъде включен, за да се избегне дублиране на капиталови изисквания.
5. Активите, държани за обезпечаване на общия бизнес риск, следва да бъдат достатъчно ликвидни и с високо качество, така че да са на разположение своевременно. Операторът на СВПС следва да може да осребри тези активи с малък или никакъв отрицателен ценови ефект, така че да може да продължи да функционира като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби.
6. Операторът на СВПС установява осъществим план за набирането на допълнителен собствен капитал, в случай че собственият му капитал падне близо до размера, посочен в параграф 4, или под него. Планът се предоставя за одобрение на съвета и се актуализира най-малкото веднъж годишно.
7. Параграфи 2 и 4-6 не се прилагат за СВПС на Евросистемата.
Член 14
Попечителски и инвестиционни рискове
1. Операторът на СВПС държи собствените си активи и тези на участниците в нея в поднадзорни и регулирани лица (наричани по-долу „попечители“), които имат счетоводни практики, процедури за съхранение и вътрешен контрол, които осигуряват пълна защита на тези активи срещу риска от загуба в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител.
2. Операторът на СВПС разполага със своевременен достъп до активите си и до активите, предоставени от участниците.
3. Операторът на СВПС прави оценка и преценява експозициите си към своите банки попечители, като взема предвид пълния обхват на отношенията си с всяка една от тях.
4. Операторът на СВПС установява инвестиционната си стратегия, която е в съответствие с цялостната му стратегия за управление на риска и се оповестява изцяло на участниците. Той прави преглед на инвестиционната стратегия най-малкото веднъж годишно.
5. Инвестициите на оператор на СВПС съгласно инвестиционната му стратегия са обезпечени от висококачествени длъжници или се състоят от вземания от такива длъжници. Операторът на СВПС определя критериите за висококачествени длъжници. Инвестициите са в инструменти с минимален кредитен, ликвиден и пазарен риск.
6. Параграфи 3-5 не се прилагат спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 15
Операционен риск
1. Операторът на СВПС установява солидна рамка с подходящи системи, политики, процедури и механизми за контрол за идентифициране, наблюдение и управление на операционния риск.
2. Операторът на СВПС установява цели за ниво на обслужване и оперативна надеждност и политики, предназначени за постигането на тези цели. Той прави преглед на целите и политиките най-малкото веднъж годишно.
3. Операторът на СВПС гарантира, че във всеки един момент СВПС разполага с широкомащабен капацитет, за да се справя с повишения на обемите на плащанията, които настъпват в резултат на стресови събития, и че може да постигне целите си за ниво на обслужване.
4. Операторът на СВПС установява подробни политики за физическа сигурност и сигурност на информацията, които идентифицират, оценяват и управляват по подходящ начин всички възможни слабости и заплахи. Той прави преглед на политиките най-малкото веднъж годишно.
5. Операторът на СВПС установява план за непрекъснатост на дейността, в който е обърнато внимание на събития, пораждащи значителен риск от нарушаване на операциите на СВПС. Планът включва използването на второ местоположение и е предназначен да гарантира, че особено важните системи за информационни технологии могат да възобновят операциите в рамките на два часа от тези събития. Планът следва да бъде изготвен така, че СВПС винаги да може да извърши сетълмент на всички дължими плащания до края на работния ден, в който настъпва нарушението. Операторът на СВПС тества и прави преглед на плана най-малкото веднъж годишно.
6. Операторът на СВПС идентифицира особено важните участници на базата по-специално на обемите и стойностите на плащанията и на потенциалното им въздействие върху други участници и върху СВПС като цяло, в случай на съществен оперативен проблем, който възниква за тези участници.
7. Операторът на СВПС идентифицира, наблюдава и управлява рисковете, които особено важните участници, другите инфраструктури на финансовите пазари и доставчиците на комунални и други услуги биха могли да породят за операциите на СВПС.
Член 16
Критерии за достъп и участие
1. Операторът на СВПС установява и оповестява публично недискриминационни критерии за достъп и участие в услугите на СВПС за директните и където е приложимо - за индиректните участници, и за други инфраструктури на финансовите пазари. Той прави преглед на критериите най-малкото веднъж годишно.
2. Критериите за достъп и участие по параграф 1 се обосновават от гледна точка на сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, и са съобразени и съизмерими с характерните за СВПС рискове. В съответствие с принципа на пропорционалност операторът на СВПС определя изисквания, които ограничават достъпа във възможно най-малка степен. Ако оператор на СВПС откаже достъп на дадено лице, той е длъжен да се мотивира за това в писмена форма на базата на задълбочен анализ на риска.
3. Операторът на СВПС извършва текущо наблюдение за спазването на критериите за достъп и участие в СВПС. Той установява и оповестява публично недискриминационни процедури за временното преустановяване и надлежното прекратяване на правото на участие на участник, в случай че участникът не изпълнява критериите за достъп и участие. Той прави преглед на процедурите най-малкото веднъж годишно.
Член 17
Разпоредби за участие на нива
1. За целите на управление на риска операторът на СВПС гарантира, че правилата, процедурите и договореностите на СВПС му позволяват да събира информация за индиректното участие с цел идентифициране, наблюдение и управление на всеки съществен риск за СВПС, породен от участието. Информацията обхваща най-малкото следното:
а)
частта от дейността, която директните участници осъществяват от името на индиректните участници;
б)
броя на индиректните участници, които извършват сетълмент посредством отделни директни участници;
в)
обемите или стойностите на плащанията в СВПС, инициирани от всеки индиректен участник;
г)
обемите или стойностите на плащанията по буква в) пропорционално на тези на директния участник, чрез който индиректният участник осъществява достъп до СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира съществените зависимости между директните и индиректните участници, които биха могли да окажат влияние върху СВПС.
3. Операторът на СВПС идентифицира индиректните участници, които пораждат съществени рискове за СВПС, и директните участници, чрез които те осъществяват достъп до СВПС, с цел управление на тези рискове.
4. Операторът на СВПС прави преглед на рисковете, произтичащи от разпоредбите за участие на нива най-малкото веднъж годишно. Той предприема действия за превенция, когато е необходимо, за да гарантира, че рисковете са управлявани по подходящ начин.
Член 18
Ефикасност и ефективност
1. Операторът на СВПС разполага с процес за идентифициране и посрещане на нуждите на пазарите, които СВПС обслужва, по специално по отношение на:
а)
избора на разпоредби за клиринг и сетълмент;
б)
оперативна структура;
в)
обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент;
г)
използването на технологии и процедури.
2. Операторът на СВПС разполага с ясно определени цели и задачи, които са измерими и постижими, като например в областта на минималните нива на обслужване, очакванията за управление на риска и бизнес приоритетите.
3. Операторът на СВПС е длъжен да установи механизми за редовен, най-малко ежегоден, преглед на изискванията, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 19
Процедури и стандарти за комуникация
Операторът на СВПС използва или се придържа към съответните международно признати процедури и стандарти за комуникация с оглед постигането на ефикасни плащания, клиринг, сетълмент и регистрация.
Член 20
Оповестяване на правила, основни процедури и данни за пазарите
1. Операторът на СВПС приема ясни и подробни правила и процедури, които се оповестяват изцяло на участниците. Някои съответни правила и основни процедури се оповестяват и публично.
2. Операторът на СВПС оповестява ясно описание на структурата и функционирането на системата, както и на правата и задълженията на оператора и участниците в СВПС, така че участниците да могат да преценят рисковете, които биха понесли с участието си в СВПС.
3. Операторът на СВПС предоставя всички необходими и подходящи документи и обучения, за да улесни разбирането на участниците за правилата и процедурите на СВПС и за рисковете, пред които те са изправени с участието си в СВПС.
4. Операторът на СВПС оповестява публично таксите на СВПС за отделните услуги, които тя предлага, както и политиките ѝ за отстъпки. Операторът на СВПС предоставя ясно описание на услугите с определена цена за сравнителни цели.
5. Операторът на СВПС попълва и оповестява публично отговорите на рамката за оповестяване за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС-МОКЦК. Той актуализира отговорите си след настъпването на съществени промени в системата или в средата ѝ, но най-малкото веднъж на всеки две години. Операторът на СВПС оповестява също така и най-малкото основни данни за обемите и стойностите на сделките.
Член 21
Оповестяване на компетентния орган
Компетентният орган има правото да получи от операторите на СВПС цялата информация и всички документи, необходими за извършването на оценка за спазването на изискванията съгласно настоящия регламент. Операторът на СВПС отчита съответната конкретна информация на компетентния орган.
Член 22
Корективни мерки
1. В случай че оператор на СВПС не е изпълнил разпоредбите на настоящия регламент, компетентният орган:
а)
информира оператора на СВПС за естеството на неизпълнението; и
б)
предоставя на оператора на СВПС възможността да бъде изслушан и да даде обяснения.
2. Въз основа на информацията, предоставена от оператора на СВПС, компетентният орган може да даде инструкции на оператора на СВПС да приложи конкретни корективни мерки с оглед отстраняване последиците от неизпълнението и/или избягване на повтарянето му.
3. Компетентният орган може да наложи корективни мерки незабавно, в случай че установи посредством мотивирано становище, че случаят на неизпълнение е достатъчно сериозен, за да са необходими незабавни действия.
4. Компетентният орган уведомява незабавно ЕЦБ за корективните мерки, наложени на оператор на СВПС.
5. Корективните мерки могат да бъдат наложени самостоятелно или едновременно със санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (6).
Член 23
Санкции
В случай на нарушение на настоящия регламент ЕЦБ налага санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 и Регламент (ЕО) № 2157/1999 на Европейската централна банка от 23 септември 1999 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (ЕЦБ/1999/4) (7). ЕЦБ публикува съобщение относно методологията за изчисляване на размера на санкциите.
Член 24
Преглед
Управителният съвет прави преглед на цялостното прилагане на настоящия регламент не по-късно от две години след датата, на която той влиза в сила и след това - на всеки две години, и преценява дали е необходимо той да бъде изменян.
Член 25
Заключителни разпоредби
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Операторите на СВПС разполагат с една година от датата, на която са получили уведомление за решението на Управителния съвет в съответствие с член 1, параграф 2, за да изпълнят изискванията, уредени в настоящия регламент.
3. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 3 юли 2014 година.
REGLAMENTO (UE) No 795/2014 DEL BANCO CENTRAL EUROPEO
del 3 de julio de 2014
sobre los requisitos de vigilancia de los sistemas de pago de importancia sistémica
(BCE/2014/28)
EL CONSEJO DE GOBIERNO DEL BANCO CENTRAL EUROPEO,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, en particular el artículo 127, apartado 2,
Vistos los Estatutos del Sistema Europeo de Bancos Centrales y del Banco Central Europeo, en particular su artículo 3.1, su artículo 22 y su artículo 34.1, primer guion,
Considerando lo siguiente:
(1)
En el artículo 127, apartado 2, cuarto guion, del Tratado y en el artículo 3.1, cuarto guion, de los Estatutos del Sistema Europeo de Bancos Centrales y del Banco Central Europeo (en adelante, «los Estatutos del SEBC») se encomienda al Eurosistema que promueva el buen funcionamiento de los sistemas de pago.
(2)
El Eurosistema promueve el buen funcionamiento de los sistemas de pago, entre otras, mediante las labores de vigilancia.
(3)
En enero de 2001, el Eurosistema aprobó los Principios Básicos para los Sistemas de Pago Sistémicamente Importantes desarrollados por el Comité de Sistemas de Pago y Liquidación (CPSS) del Banco de Pagos Internacionales (BPI) como requisitos mínimos para los sistemas de pago de importancia sistémica (SIPS) (1).
(4)
En abril de 2012, los Principios Básicos para los Sistemas de Pago Sistémicamente Importantes fueron sustituidos por los principios para las infraestructuras del mercado financiero elaborados por el CPSS y el Comité Técnico de la Organización Internacional de Comisiones de Valores (IOSCO) (en adelante, «los principios CPSS-IOSCO») (2), que armonizan y refuerzan las normas internacionales de vigilancia existentes para los SIPS, entre otros.
(5)
De conformidad con los principios CPSS-IOSCO, los SIPS deben estar sujetos a una vigilancia eficaz basada en criterios claramente definidos y anunciados al público, debido a su potencial para desencadenar riesgos sistémicos si no están suficientemente protegidos frente a los riesgos a los que están expuestos. Además, las autoridades competentes deben contar con facultades y recursos suficientes para cumplir sus respectivas funciones, incluida la adopción de medidas correctoras. CPSS-IOSCO recomienda aplicar estos principios en la máxima medida en que lo permitan los marcos jurídicos y reguladores nacionales.
(6)
En consecuencia, al objeto de garantizar la eficiencia y solidez de los SIPS, el Banco Central Europeo (BCE) ha decidido aplicar los principios CPSS-IOSCO mediante un reglamento. Del mismo modo, se espera que autoridades de otros países también introduzcan y apliquen los principios CPSS-IOSCO en sus respectivos ordenamientos jurídicos y reguladores en la medida que tales regímenes lo permitan.
(7)
El presente Reglamento se aplica a los SIPS, que incluyen tanto los sistemas de pago para grandes importes como los sistemas de pequeños pagos de importancia sistémica. Se aplica a los sistemas de pago gestionados tanto por bancos centrales como por operadores privados. Los principios CPSS-IOSCO reconocen que hay casos excepcionales en los que se aplican de modo distinto a los sistemas de pago gestionados por los bancos centrales debido a los requisitos establecidos en las disposiciones legales y reglamentarias, o en las políticas. El Eurosistema tiene objetivos y responsabilidades de política pública, así como un marco institucional definido en el Tratado y los Estatutos del SEBC, lo que significa que los SIPS del Eurosistema pueden quedar exentos de determinadas exigencias del presente Reglamento. En este contexto, los SIPS del Eurosistema quedarán exentos de determinados requisitos específicos sobre gobierno, planes de liquidación, recursos propios y activos líquidos, garantías y riesgos de inversión, que contemplen las mismas áreas que los correspondientes requisitos adoptados formalmente por el Consejo de Gobierno. Estas exenciones se hacen constar en varias disposiciones de este reglamento.
(8)
De conformidad con la Orientación BCE/2012/27, de 5 de diciembre de 2012, sobre el sistema automatizado transeuropeo de transferencia urgente para la liquidación bruta en tiempo real (TARGET2) (3). TARGET2 tiene una estructura descentralizada en la que se conectan una multiplicidad de sistemas de pago. Los sistemas integrantes de TARGET2 están armonizados al máximo, sin perjuicio de ciertas excepciones derivadas de imperativos de derecho interno. TARGET2 también se caracteriza por tener una única plataforma técnica denominada plataforma compartida única. El Consejo de Gobierno es el responsable último de TARGET2 y salvaguarda su función pública. Esta estructura de gobierno se refleja en la vigilancia de TARGET2.
(9)
La eficiencia y solidez de un SIPS requiere el cumplimiento de las leyes nacionales aplicables y claridad en las normas, procedimientos y contratos en virtud de los cuales opera. El cumplimiento de la ley se extiende al ordenamiento jurídico de todos los países en los que operan un operador o los participantes del SIPS.
(10)
La eficiencia y solidez de un SIPS también depende de la claridad e idoneidad de sus acuerdos de gobierno, que deben estar claramente documentados.
(11)
Un régimen sólido y en continua evolución que permita gestionar exhaustivamente riesgos jurídicos, de crédito, de liquidez, operativos, generales de negocio, de custodia, de inversión y de otra índole es esencial para identificar, medir, controlar y gestionar todos los tipos riesgos a que puede hacer frente o sufrir el operador de un SIPS. Lo mismo puede decirse respecto a la fiabilidad y solidez del sistema de activos de garantía, las normas y procedimientos relativos al incumplimiento de los participantes o los planes de continuidad empresarial del operador de un SIPS.
(12)
La reducción del riesgo sistémico requiere, entre otras cosas, que las liquidaciones sean firmes. La Unión aprobó la Directiva98/26/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de mayo de 1998, sobre la firmeza de la liquidación en los sistemas de pagos y de liquidación de valores (4). La Directiva 98/26/CE requiere que las normas que regulen los sistemas reconocidos en virtud de la directiva definan el momento de entrada en el sistema (tras lo cual las órdenes de transferencia serán legalmente exigibles y vinculantes con respecto a terceros, aun en el caso de que se incoe un procedimiento de insolvencia respecto de un participante) y el momento en que las órdenes de transferencia serán irrevocables. La liquidación intradía o en tiempo real también serían aconsejables si fuesen compatibles con el modelo de negocio general del SIPS y necesarias para permitir que el operador y los participantes del SIPS gestionen sus respectivos riesgos de crédito y de liquidez.
(13)
Los criterios de participación en un SIPS deben ser objetivos, basados en el riesgo y públicos, de modo que permitan un acceso abierto al SIPS, fomenten la seguridad y eficiencia del SIPS y de los mercados a los que da servicio, sin restringir de forma desproporcionada la libre prestación de servicios.
(14)
Las disposiciones del presente Reglamento que exijan a los operadores de un SIPS recopilar, tratar y transmitir datos se entenderán sin perjuicio de las normas aplicables sobre protección de datos de los participantes o clientes.
(15)
Un SIPS eficiente y eficaz, con metas y objetivos claramente definidos, mensurables y alcanzables, estará mejor preparado para satisfacer las necesidades de sus participantes y de los mercados a los que da servicio.
(16)
El BCE puede recurrir a los bancos centrales nacionales para ejecutar las funciones encomendadas al SEBC en la medida en que se estime posible y adecuado.
(17)
Los requisitos establecidos en el presente Reglamento son proporcionados respecto a los riesgos y exposiciones específicos de los SIPS.
(18)
La posibilidad de que las autoridades competentes exijan medidas correctoras para subsanar o impedir el incumplimiento reiterado del presente Reglamento, y la posibilidad de que el BCE imponga sanciones eficaces, proporcionadas y disuasorias en caso de incumplimiento del presente Reglamento son elementos esenciales de la aplicación de los principios CPSS-IOSCO en la mayor medida permitida por el Tratado y los Estatutos del SEBC.
(19)
Es necesario que el cumplimiento de las exigencias de vigilancia establecidas en el presente Reglamento esté sujeto a un período transitorio, que permita a los operadores de los SIPS familiarizarse con ellas y aplicarlas.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
1. El presente Reglamento establece las exigencias de vigilancia aplicables a los SIPS.
2. El Consejo de Gobierno adoptará una decisión en la que se indiquen los sistemas de pago que están sujetos a este reglamento, sus respectivos operadores y las autoridades competentes. La lista se mantendrá en la dirección en internet del BCE y se actualizará después de cada cambio.
3. Un sistema de pago se identificará como SIPS si: a) cumple los requisitos para ser reconocido como sistema en virtud de la Directiva 98/26/CE por un Estado miembro cuya moneda es el euro o si su operador está establecido en la zona del euro, incluido el establecimiento a través de una sucursal, a través de la cual se opere el sistema, y b) se producen al menos dos de las siguientes circunstancias durante un año natural:
i)
el importe medio total diario de pagos denominados en euros procesados supera los 10 000 millones EUR,
ii)
su cuota de mercado es como mínimo una de las siguientes:
-
el 15 % del volumen total de pagos denominados en euros,
-
el 5 % del volumen total de pagos transfronterizos denominados en euros,
-
el 75 % del volumen total de pagos denominados en euros en un Estado miembro cuya moneda es el euro,
iii)
su actividad transfronteriza (es decir, que tenga participantes establecidos en un país distinto al del operador del SIPS, o enlaces transfronterizos con otros sistemas de pago) se extiende a cinco países o más y genera un mínimo del 33 % del volumen total de los pagos denominados en euros procesados por ese SIPS,
iv)
es utilizado para la liquidación de otras infraestructuras del mercado financiero.
4. Los operadores de SIPS garantizarán que los SIPS que gestionen cumplan los requisitos establecidos en los artículos 3 a 21.
Artículo 2
Definiciones
A los efectos del presente Reglamento, se entiende por:
1)
«sistema de pago», un acuerdo formal entre tres o más participantes, sin tener en cuenta los posibles bancos de liquidación, contrapartidas centrales, cámaras de compensación o participantes indirectos, con normas comunes y disposiciones normalizadas para la ejecución de órdenes de transferencia entre los participantes;
2)
«orden de transferencia», según se define en el artículo 2, letra i), primer guion, de la Directiva 98/26/CE;
3)
«riesgo sistémico», el riesgo de que el incumplimiento por un participante o el operador del SIPS de sus respectivas obligaciones en el SIPS provoque que los otros participantes o el operador del SIPS tampoco puedan cumplir sus obligaciones a su vencimiento, con un posible efecto de contagio que ponga en peligro la estabilidad o la confianza en el sistema financiero;
4)
«operador del SIPS», la entidad jurídicamente responsable de la gestión de un SIPS;
5)
«autoridad competente», el banco central del Eurosistema con responsabilidad principal de la vigilancia, identificado como tal en virtud del artículo 1, apartado 2;
6)
«SIPS del Eurosistema», un SIPS cuyo propietario y operador sea un banco central del Eurosistema;
7)
«riesgo jurídico», el riesgo derivado de la aplicación de leyes y reglamentos, que por lo general provoca un perjuicio;
8)
«riesgo de crédito», el riesgo de que una contraparte, ya sea un participante u otra entidad, sea incapaz de cumplir plenamente sus obligaciones financieras a su vencimiento o en otro momento futuro;
9)
«riesgo de liquidez», el riesgo de que una contraparte, ya sea un participante u otra entidad, carezca de fondos suficientes para cumplir sus obligaciones financieras a su vencimiento, aunque tenga fondos suficientes para hacerlo en el futuro;
10)
«riesgo operacional», el riesgo de que deficiencias en los sistemas de información o los procesos internos, un error humano, fallos de gestión o perturbaciones provocadas por acontecimientos externos o servicios subcontratados conduzcan a la reducción, deterioro o interrupción de los servicios prestados por un SIPS;
11)
«riesgo de custodia», el riesgo de incurrir en una pérdida sobre los activos mantenidos en custodia en caso de insolvencia, negligencia, fraude, administración deficiente o mantenimiento inadecuado de registros por parte del custodio o subcustodio;
12)
«riesgo de inversión», el riesgo de pérdidas a que se enfrentan el operador o participante de un SIPS cuando el operador del SIPS invierte sus recursos propios o los de sus participantes, como por ejemplo las garantías;
13)
«riesgo de mercado», el riesgo de sufrir pérdidas, tanto en las posiciones en balance como fuera de balance, que se derive de las fluctuaciones de los precios del mercado;
14)
«sistema de liquidación neta diferida», un sistema que hace liquidaciones netas al final de un ciclo de liquidación predefinido, por ejemplo, al final de cada día hábil o durante este;
15)
«garantías transfronterizas», garantías para las que, desde la perspectiva del país en el que los activos se aceptan como garantía, al menos uno de los siguientes elementos es extranjero: a) la moneda de denominación; b) el país en el que están situados los activos, o c) el país en el que está establecido el emisor;
16)
«pago transfronterizo», un pago entre participantes establecidos en países distintos;
17)
«infraestructura del mercado financiero» (FMI), un sistema multilateral entre entidades participantes, incluido el operador del sistema, utilizado para compensar, liquidar o registrar pagos, valores, derivados u otras operaciones financieras;
18)
«participante», una entidad que ha sido identificada o reconocida por un sistema de pagos y está autorizada, directa o indirectamente, a enviar órdenes de transferencia a ese sistema y recibirlas;
19)
«el Consejo», el consejo administrativo o supervisor de un operador de SIPS, o ambos, de conformidad con la legislación nacional;
20)
«el órgano rector»; los consejeros ejecutivos, es decir, los miembros de un consejo unitario que se dediquen a la administración rutinaria del operador del SIPS, y los miembros del consejo de dirección del operador del SIPS en un sistema de estructura dual;
21)
«partes interesadas pertinentes», los participantes, las infraestructuras del mercado financiero que puedan afectar al riesgo de un SIPS y, en cada caso en particular, otros actores del mercado afectados;
22)
«exposición crediticia», el importe o valor expuesto al riesgo de que un participante no liquide el valor completo, ya sea a su vencimiento o en otro momento posterior;
23)
«garantía», un activo o compromiso de terceros que es utilizado por un garante para garantizar una obligación frente al beneficiario de la garantía. La garantía comprende tanto los activos nacionales como los transfronterizos;
24)
«proveedor de liquidez», un proveedor de efectivo conforme al artículo 5, apartado 3, al artículo 6, apartado 5, y al artículo 8, apartados 1, 9 y 11; o de activos conforme al artículo 8, apartado 4, incluidos los participantes de un SIPS o las partes externas;
25)
«condiciones de mercado extremas pero plausibles», un conjunto completo de condiciones históricas e hipotéticas, incluidos los períodos más volátiles experimentados por los mercados a los que el SIPS presta servicio;
26)
«fecha de liquidación prevista», la fecha introducida en el SIPS como fecha de liquidación por el remitente de una orden de transferencia;
27)
«riesgo empresarial general», todo posible deterioro de la situación financiera del SIPS como operador económico a consecuencia de la disminución de sus ingresos o el aumento de gastos, de modo que los gastos superen a los ingresos y se produzcan pérdidas que deben adeudarse contra el capital;
28)
«plan de recuperación», el plan elaborado por el operador de un SIPS para restablecer el buen funcionamiento de ese SIPS;
29)
«plan de liquidación ordenada», el plan elaborado por el operador de un SIPS para el cierre ordenado de un SIPS;
30)
«sustancial» califica un riesgo, una dependencia o un cambio que pueda afectar a la posibilidad de una entidad de funcionar o prestar servicios conforme a lo esperado;
31)
«autoridades pertinentes», las autoridades que tengan un interés legítimo en acceder a la información de un SIPS para cumplir las funciones que tienen legalmente encomendadas, como por ejemplo las autoridades de resolución o los supervisores de los principales participantes;
32)
«riesgo principal», el riesgo de que una contraparte pierda el valor total que entrañe una operación; es decir, o bien el riesgo de que el vendedor de un activo financiero entregue de forma irrevocable el activo pero no reciba el pago, o bien el riesgo de que el comprador de un activo financiero abone de forma irrevocable el pago, pero no reciba el activo;
33)
«banco custodio», el banco que mantiene y salvaguarda los activos financieros de terceras partes;
34)
«banco de liquidación», el banco que mantiene cuentas relativas a pagos, en las que se produce el cumplimiento de las obligaciones derivadas de un sistema de pagos;
35)
«corresponsal», un banco utilizado por los participantes de un SIPS para hacer liquidaciones;
36)
«pago unilateral», un pago que implica únicamente una transferencia de fondos en una moneda;
37)
«pago bilateral», un pago que implica dos transferencias de fondos en distintas monedas en un sistema de intercambio y liquidación;
38)
«riesgo de correlación errónea», el riesgo que se deriva de la exposición a un participante o emisor cuando la garantía aportada por ese participante o emitida por ese emisor tiene una correlación muy alta con su riesgo crediticio;
39)
«día hábil» tiene el mismo significado que se atribuye a «jornada laborable» en el artículo 2, letra n), de la Directiva 98/26/CE.
Artículo 3
Seguridad jurídica
1. El operador del SIPS valorará si la legislación aplicable en todos los ordenamientos jurídicos pertinentes proporciona un alto grado de seguridad jurídica y cubre todos los aspectos sustanciales de las actividades del SIPS.
2. El operador del SIPS establecerá las normas y procedimientos del SIPS, y suscribirá contratos claros y coherentes con la legislación aplicable en los ordenamientos jurídicos pertinentes.
3. El operador de un SIPS debe poder indicar cuál es la legislación, normas, procedimientos y contratos aplicables para el funcionamiento del SIPS a la autoridad competente, los participantes y, en su caso, a los clientes de los participantes, de modo claro y comprensible.
4. El operador del SIPS tomará medidas para garantizar que sus normas, procedimientos y contratos sean aplicables en todos los ordenamientos jurídicos pertinentes, y que las acciones emprendidas en virtud de tales normas, procedimientos y contratos no sean anuladas, revocadas o suspendidas.
5. El operador del SIPS que tenga actividad mercantil en más de un ordenamiento jurídico deberá identificar y mitigar los riesgos que se deriven de todo posible conflicto de leyes.
6. El operador del SIPS empleará la máxima diligencia para garantizar que el SIPS sea designado conforme a lo establecido en la Directiva 98/26/CE.
Artículo 4
Gobierno
1. El operador del SIPS debe contar con objetivos documentados que atribuyan una alta prioridad a la seguridad y eficiencia del SIPS. Los objetivos deben respaldar expresamente la estabilidad del sistema financiero y otras consideraciones de interés público pertinentes, en particular unos mercados financieros abiertos y eficientes.
2. El operador del SIPS contará con un mecanismo de gobierno documentado que prevea líneas directas y claras de responsabilidad y rendición de cuentas. Ese mecanismo se dará a conocer a la autoridad competente, los propietarios y participantes. El operador del SIPS preparará una versión resumida de ese mecanismo y la pondrá a disposición del público.
3. Las funciones y responsabilidades del Consejo deben estar claramente definidas. Entre las funciones y responsabilidades del Consejo estarán incluidas las siguientes:
a)
establecer objetivos estratégicos claros para el SIPS;
b)
establecer procedimientos documentados para el funcionamiento del SIPS; incluidos los procedimientos para identificar, afrontar y gestionar los conflictos de interés de sus miembros;
c)
con la excepción de los SIPS del Eurosistema, garantizar la selección, control y, cuando proceda, destitución eficaz de los miembros de los órganos rectores;
d)
a excepción de los SIPS del Eurosistema, establecer políticas de retribución adecuadas, congruentes con las prácticas más recomendadas y basadas en los logros a largo plazo.
4. Salvo en los SIPS del Eurosistema, el Consejo revisará tanto sus resultados generales como el rendimiento de cada uno de los miembros del Consejo con una periodicidad mínima anual.
5. La composición del Consejo deberá garantizar integridad y, con excepción de los SIPS del Eurosistema, una combinación adecuada de habilidades técnicas, conocimiento y experiencia tanto del SIPS como de los mercados financieros en general, que permita al Consejo llevar a cabo sus respectivas funciones y responsabilidades. La composición del Consejo dependerá además de la asignación general de competencias de conformidad con la legislación nacional. Con excepción de los SIPS del Eurosistema, cuando lo permita la legislación nacional, el Consejo incluirá a miembros no ejecutivos.
6. Las funciones, responsabilidades y la estructura jerárquica de los órganos directivos deben estar claramente identificadas. La composición debe garantizar integridad y una combinación adecuada de habilidades técnicas, conocimiento y experiencia tanto del SIPS como de los mercados financieros en general, que permita a los órganos directivos cumplir sus responsabilidades relativas al funcionamiento y la gestión de riesgos del operador del SIPS. Las responsabilidades de los órganos directivos incluirán, bajo la dirección del Consejo, garantizar lo siguiente:
a)
que las actividades del operador del SIPS son coherentes con sus objetivos, estrategia y tolerancia al riesgo;
b)
que los controles internos y otros procedimientos conexos están diseñados, aplicados y supervisados de forma adecuada, y redundan en beneficio de los objetivos del operador del SIPS;
c)
que los controles internos y demás procedimientos conexos están sujetos a una revisión y prueba periódicos por parte de las unidades de gestión de riesgos y auditoría interna, que cuenten con un número de empleados suficiente y con formación adecuada;
d)
participación activa en el proceso de control de riesgos;
e)
que se asignen suficientes recursos al sistema de gestión de riesgos del SIPS;
7. El Consejo creará y supervisará un sistema de gestión de riesgos documentado, que:
a)
incluirá la política de tolerancia al riesgo del operador del SIPS;
b)
asignará responsabilidades y mecanismos de rendición de cuentas para las decisiones sobre riesgo;
c)
tratará el proceso de toma de decisiones en situaciones de crisis y emergencia;
d)
incluirá funciones de control interno.
El Consejo garantizará que las unidades de gestión de riesgos y control interno tengan suficiente autoridad, independencia, recursos y acceso al Consejo.
8. El Consejo garantizará que las principales decisiones que afecten a la configuración técnica y funcional del SIPS, sus normas y estrategia general y, en particular, las relativas a la elección de una estructura de compensación y liquidación, estructura operativa, ámbito de los productos compensados o liquidados y uso de tecnología y procedimientos, reflejen adecuadamente los intereses legítimos de las partes interesadas pertinentes del SIPS. Las partes interesadas y, cuando proceda, el público en general serán consultados con antelación razonable sobre tales decisiones.
Artículo 5
Sistema para la gestión integral de riesgos
1. El operador del SIPS debe constituir y mantener un sistema sólido de gestión de riesgos que permita identificar, medir, controlar y gestionar de forma integral los diversos riesgos que surjan o a que deba hacer frente el SIPS. El operador revisará el sistema de gestión de riesgos al menos una vez al año. El sistema de gestión de riesgos:
a)
incluirá la política de tolerancia al riesgo del operador del SIPS e instrumentos adecuados para la gestión de riesgos;
b)
asignará responsabilidades y mecanismos de rendición de cuentas para las decisiones sobre riesgo;
c)
tratará el proceso de toma de decisiones en situaciones de emergencia que afecten a un SIPS, incluidos los acontecimientos de los mercados financieros que puedan tener un efecto negativo sobre la liquidez del mercado y la estabilidad del sistema financiero en un Estado miembro cuya moneda sea el euro y donde el operador del SIPS o uno de los participantes esté establecido.
2. El operador del SIPS proporcionará incentivos a los participantes y, cuando proceda, a sus clientes para que gestionen y limiten los riesgos que pueden suponer para el SIPS y sufrir por razón de este. En lo que concierne a los participantes, dichos incentivos incluirán un régimen de sanciones financieras eficaz, proporcionado y disuasorio o acuerdos para el reparto de pérdidas, o ambos.
3. El operador del SIPS revisará al menos una vez al año los riesgos sustanciales que el SIPS constituye o a los que puede verse expuesto derivados de otras entidades, incluidas, entre otras, las infraestructuras de los mercados financieros, los bancos de liquidación, los proveedores de liquidez y los proveedores de servicios, como consecuencia de sus interdependencias. El operador del SIPS desarrollará instrumentos de gestión de riesgos que sean sólidos y proporcionados al nivel de riesgo identificado.
4. El operador del SIPS definirá las operaciones y servicios esenciales del SIPS. El operador del SIPS identificará los supuestos específicos que le pueden impedir prestar esas operaciones y servicios esenciales como empresa en funcionamiento, y valorará la eficacia de todas las opciones para su recuperación o, con la excepción de los SIPS del Eurosistema, su liquidación ordenada. El operador revisará las operaciones y servicios esenciales del SIPS al menos una vez al año. Sobre la base de esa valoración, el operador del SIPS preparará un plan para la recuperación del SIPS o, salvo los SIPS del Eurosistema, su liquidación ordenada. El plan de recuperación y de liquidación ordenada contendrá, entre otras cosas, un resumen sustantivo de las principales estrategias para la recuperación y la resolución ordenada, el restablecimiento de las operaciones y servicios esenciales del SIPS y una descripción de las medidas necesarias para aplicar dichas estrategias. El operador del SIPS, cuando proceda, facilitará a las autoridades pertinentes la información que necesiten al objeto de planificar la resolución. El operador revisará el plan de recuperación y liquidación ordenada al menos una vez al año.
Artículo 6
Riesgo de crédito
1. El operador del SIPS establecerá un sistema sólido para medir, controlar y gestionar las exposiciones crediticias a sus participantes y las exposiciones crediticias entre participantes que se deriven de los procesos de pago, compensación y liquidación del SIPS.
2. El operador del SIPS identificará todas las fuentes de riesgo de crédito. La medición y el control de las exposiciones de riesgo se llevará a cabo durante el día, utilizando información oportuna e instrumentos de gestión del riesgo adecuados.
3. Los operadores de SIPS, incluidos los que gestionen un sistema de liquidación neta diferida con garantías de liquidación, que en el desarrollo de las operaciones del SIPS adquieran exposición crediticia frente a sus participantes, deberán cubrir su exposición al crédito frente a cada participante mediante garantías, fondos de garantía, recursos propios (una vez deducido el importe dedicado a la cobertura del riesgo empresarial general) u otros recursos financieros equivalentes.
4. Los operadores de SIPS, incluidos los que gestionen un sistema de liquidación neta diferida sin garantías de liquidación, pero en los que los participantes afronten una exposición crediticia derivada de los procesos de pago, compensación y liquidación del SIPS, deberán establecer normas o suscribir acuerdos contractuales con esos participantes. Las normas o acuerdos contractuales garantizarán que los participantes aporten suficientes recursos, según se definen en el apartado 3, para cubrir las exposiciones al crédito que se deriven de los procesos de pago, compensación y liquidación del SIPS respecto a los dos participantes que, junto con sus filiales, tengan la mayor exposición crediticia total.
5. El operador del SIPS establecerá normas y procedimientos para hacer frente a las pérdidas que se deriven directamente del incumplimiento por uno o varios participantes de sus obligaciones respecto al SIPS. Las normas y procedimientos contemplarán la asignación de posibles pérdidas no cubiertas, incluida la amortización de los fondos que un operador de SIPS pueda obtener en préstamo de los proveedores de liquidez. Las citadas normas incluirán las normas y procedimientos del operador del SIPS para reponer los recursos financieros que el SIPS utilice durante una situación de tensión, hasta el nivel establecido en el apartado 3.
Artículo 7
Activos de garantía
1. El operador del SIPS solo aceptará los siguientes activos como garantía: a) efectivo; y b) activos con bajo riesgo de crédito, de liquidez y de mercado, es decir, activos respecto de los cuales el operador del SIPS pueda demostrar a la autoridad competente, basándose en una valoración interna adecuada, que cumplen las siguientes condiciones:
i)
han sido emitidos por un emisor con bajo riesgo de crédito,
ii)
pueden transmitirse libremente, sin restricciones jurídicas ni reclamaciones de terceros,
iii)
están denominados en una moneda cuyo riesgo gestiona el operador del SIPS,
iv)
existen datos fiables sobre su precio que se publican periódicamente,
v)
no están sujetos en ningún caso a un riesgo de correlación erróneo significativo,
vi)
no están emitidos por el participante que aporta los activos de garantía ni por ninguna entidad del mismo grupo que ese participante, salvo en el caso de los bonos garantizados y únicamente cuando los activos del grupo de cobertura estén adecuadamente separados en el marco de un sistema jurídico sólido, y cumplan los requisitos establecidos en los incisos i) a v).
Al llevar a cabo la valoración interna de los incisos i) a vi), el operador del SIPS definirá, documentará y aplicará una metodología objetiva.
2. El operador del SIPS establecerá y aplicará políticas y procedimientos para controlar la calidad crediticia, la liquidez en el mercado y la volatilidad del precio de todos los activos que acepte como garantía. El operador del SIPS controlará periódicamente, al menos una vez al año, si sus políticas y procedimientos de valoración son adecuados. Dicha revisión también se llevará a cabo cuando se produzca un cambio sustancial que afecte a la exposición al riesgo del SIPS. El operador del SIPS ajustará a los precios del mercado los activos de garantía, con una periodicidad mínima diaria.
3. El operador del SIPS establecerá unos recortes estables y conservadores y los probará al menos una vez al año, teniendo en cuenta las situaciones de tensión del mercado. Los procedimientos de recorte serán validados al menos una vez al año por empleados distintos de los que hayan creado y aplicado tales procedimientos de recortes.
4. El operador de un SIPS adoptará medidas para evitar la tenencia concentrada de determinados activos cuando se pueda menoscabar significativamente la capacidad de liquidar tales activos con rapidez sin que se produzcan efectos negativos sustanciales sobre el precio.
5. El operador de un SIPS que acepte garantías transfronterizas deberá identificar y mitigar los riesgos asociados a su uso, y asegurar que la garantía transfronteriza pueda utilizarse de modo oportuno.
6. El operador del SIPS utilizará un sistema de gestión de activos de garantía eficaz y flexible en el aspecto operativo.
7. El apartado 1 no será de aplicación a los SIPS del Eurosistema.
Artículo 8
Riesgo de liquidez
1. El operador del SIPS establecerá un régimen exhaustivo para gestionar los riesgos de liquidez provenientes de los participantes del SIPS, los bancos de liquidación, los corresponsales, los bancos custodios, los proveedores de liquidez y otras entidades pertinentes.
2. El operador dotará al SIPS de instrumentos analíticos y operativos que le permitan identificar, medir y controlar los flujos de liquidación y financiación, incluido el uso de liquidez intradía, de forma continuada y oportuna.
3. El operador del SIPS conservará en todo momento, o se asegurará de que los participantes conserven, suficientes recursos líquidos en todas las monedas en las que opere para liquidar en el mismo día obligaciones de pago en un amplio abanico de posibles situaciones de tensión. Cuando proceda, esta medida incluirá también las liquidaciones intradía o a varios días. Las situaciones de tensión incluirán: a) el incumplimiento, en condiciones de mercado extremas pero plausibles, de un participante que, junto con sus filiales, tenga la mayor obligación de pago total, y b) otras situaciones conforme a lo establecido en el apartado 11.
4. El operador de un SIPS que liquide pagos unilaterales en euros mantendrá, o se asegurará de que los participantes mantengan, recursos líquidos conforme a lo establecido en el apartado 3, para llevar a cabo en tiempo oportuno la liquidación de las obligaciones de pago en caso de incumplimiento de un participante que, junto con sus afiliadas, tenga la mayor obligación de pago total determinada a que se refiere el apartado 3, letra a), de cualquiera de las siguientes maneras:
a)
en efectivo, frente al Eurosistema, o
b)
en activos de garantía admitidos, según se definen en el sistema de activos de garantía del Eurosistema establecido en la Orientación BCE/2011/14, de 20 de septiembre de 2011, sobre los instrumentos y procedimientos de la política monetaria del Eurosistema (5), en particular si el operador del SIPS tiene acceso a las facilidades permanentes del Eurosistema.
5. El operador de un SIPS que liquide pagos unilaterales en euros mantendrá, o se asegurará de que los participantes mantengan, recursos líquidos adicionales conforme a lo establecido en el apartado 3, letra b), del modo indicado en el apartado 4 o en un banco comercial solvente, en uno o varios de los siguientes instrumentos:
a)
líneas de crédito comprometidas;
b)
swaps en moneda extranjera comprometidos;
c)
cesiones temporales comprometidas;
d)
activos como los definidos en el artículo 7, apartado 1, que estén en posesión de un custodio;
e)
inversiones de disposición inmediata y convertibles en efectivo que dispongan de un régimen de financiación acordado previamente, respecto de las cuales el operador del SIPS pueda demostrar a la autoridad competente, mediante una valoración interna adecuada, que los regímenes de financiación son muy fiables, incluso en condiciones de mercado extremas pero plausibles.
El operador del SIPS estará preparado para demostrar a la autoridad competente, mediante una valoración interna adecuada, que el banco comercial es solvente.
6. El operador de un SIPS que liquide pagos bilaterales o pagos unilaterales en monedas distintas del euro mantendrá, o se asegurará de que los participantes mantengan, recursos líquidos conforme a lo establecido en el apartado 3, del modo indicado en el apartado 5.
7. En caso de que el operador de un SIPS complemente los recursos a los que se refiere al apartado 3 con otros activos, esos activos deben poder comercializarse o aceptarse como garantía (por ejemplo, para líneas de crédito, swaps o cesiones temporales) con carácter especial tras un incumplimiento, aunque esta característica no pueda acordarse previamente o garantizarse con seguridad en condiciones de mercado extremas pero plausibles. Cuando un participante complemente los recursos citados en el apartado 3 con otros activos, el operador del SIPS se asegurará de que esos otros activos cumplan los requisitos establecidos en la primera frase. Se considerará que los activos pueden comercializarse o aceptarse como garantía si el operador del SIPS ha tenido en cuenta las normas y prácticas del banco central pertinente sobre la admisibilidad de los activos de garantía.
8. El operador de un SIPS no debe dar por supuesto que puede contar con el crédito de urgencia del banco central.
9. El operador de un SIPS llevará a cabo un proceso de diligencia debida (due diligence) para verificar que cada proveedor de recursos líquidos del SIPS conforme al apartado 3: a) cuenta con información suficiente y actualizada para conocer y gestionar sus riesgos de liquidez asociados a la provisión de efectivo o activos, y b) tiene capacidad para proveer de efectivo o activos según le sea requerido. El operador del SIPS revisará el cumplimiento de la obligación de diligencia debida al menos una vez al año. Solo las entidades que tengan acceso al crédito del banco central de emisión serán aceptados como proveedores de liquidez. El operador del SIPS comprobará periódicamente sus procedimientos para acceder a los recursos líquidos del SIPS.
10. El operador de un SIPS con acceso a las cuentas del banco central, servicios de pago o servicios de valores utilizará esos servicios cuando sea posible.
11. El operador del SIPS determinará, mediante rigurosas pruebas de estrés, cuánto efectivo y otros activos son necesarios para cumplir los requisitos de los apartados 3 y 4, y revisará periódicamente ese importe teniendo en cuenta, entre otros elementos, un amplio espectro de escenarios, entre los que deben incluirse:
a)
las volatilidades de precios a niveles máximos históricos de los activos antes citados;
b)
los cambios en otros factores de los mercados, incluidos, entre otros, los factores determinantes del precio y las curvas de rendimiento;
c)
el incumplimiento de uno o varios participantes el mismo día o en distintos días sucesivos;
d)
presiones simultáneas en los mercados de activos y financiación;
e)
un espectro de escenarios futuros de tensión caracterizados por una serie de condiciones de mercado extremas pero plausibles.
Los escenarios citados deben tener en cuenta también el diseño y funcionamiento del SIPS; examinar todas las entidades que puedan plantear riesgos de liquidez importantes para el SIPS, como, por ejemplo, los bancos de liquidación, corresponsales, bancos custodios, proveedores de liquidez y otras infraestructuras de los mercados financieros relacionadas y; cuando proceda, deben abarcar un período de varios días de duración.
12. El operador del SIPS documentará las razones que justifican que mantenga el importe de efectivo y otros activos que mantienen el operador o los participantes del SIPS, y contará con acuerdos de gobierno adecuados al respecto. También establecerá procedimientos claros para informar de los resultados de las pruebas de estrés al Consejo, y utilizará esos resultados para valorar lo adecuado de su sistema de gestión de riesgos de liquidez y hacer ajustes.
13. El operador del SIPS establecerá normas y procedimientos claros que permitan al SIPS llevar a cabo liquidaciones de obligaciones de pago en el mismo día y, cuando proceda, liquidaciones intradía o a varios días, tras el incumplimiento de uno o varios de sus participantes. Esas normas y procedimientos deben:
a)
abordar los déficits de liquidez imprevistos y potencialmente no cubiertos;
b)
intentar evitar la aparición, revocación o retraso de liquidaciones de obligaciones de pago en el mismo día;
c)
indicar cómo se repondrán el activo y los otros activos utilizados por el SIPS en una situación de tensión, en la medida en que sea necesario conforme a los apartados 3 a 5.
Artículo 9
Firmeza en la liquidación
El operador del SIPS establecerá normas y procedimientos para permitir que las liquidaciones adquieran firmeza como muy tarde al final del día de la fecha de liquidación prevista.
Artículo 10
Liquidación en dinero
1. El operador de un SIPS que liquide pagos unilaterales en euros garantizará que la liquidación firme se produzca en dinero del banco central.
2. El operador de un SIPS que liquide pagos bilaterales o pagos unilaterales en monedas distintas del euro garantizará que la liquidación firme se produzca en dinero del banco central cuando sea posible y factible.
3. Si no se utiliza dinero del banco central, el operador del SIPS se asegurará de que las liquidaciones en dinero se produzcan utilizando un activo de liquidación con escaso o nulo riesgo de crédito y liquidez.
4. Si la liquidación tiene lugar en dinero de un banco comercial, el operador del SIPS vigilará, gestionará y limitará los riesgos de crédito y de liquidez que se deriven de los bancos de liquidación comerciales. En particular, el operador del SIPS fijará y vigilará el cumplimiento de unos estrictos criterios para los bancos de liquidación, que tengan en cuenta, entre otras cosas, su regulación y supervisión, solvencia, capitalización, acceso a la liquidez y fiabilidad de su funcionamiento. El operador del SIPS también vigilará y gestionará la concentración de exposiciones a los riesgos de crédito y liquidez frente a los bancos de liquidación comerciales del SIPS.
5. Si el operador de un SIPS lleva a cabo liquidaciones de dinero en sus propios libros, deberá minimizar y controlar estrictamente sus riesgos de crédito y liquidez.
6. Si una liquidación se produce en dinero de un banco comercial, los acuerdos legales que el operador de un SIPS suscriba con un banco de liquidación comercial deberán hacer constar con claridad:
a)
cuándo se prevé que las transferencias en libros de los bancos de liquidación individuales tengan lugar;
b)
qué transferencias serán firmes cuando se lleven a cabo;
c)
que los fondos recibidos se podrán transmitir tan pronto como sea posible, como mínimo al final del día.
Artículo 11
Pago contra pago
El operador de un SIPS que utilice el mecanismo de pago contra pago deberá eliminar el riesgo principal garantizando que la liquidación firme de una obligación se produzca si y solamente si también se produce la liquidación firme de la obligación vinculada. Esta norma se seguirá con independencia de que la liquidación se produzca con carácter bruto o neto y de cuándo se produzca la firmeza.
Artículo 12
Normas y procedimientos relativos al incumplimiento de los participantes
1. El operador de un SIPS definirá que constituye el incumplimiento de un participante en las normas y procedimientos del SIPS. Esa definición incluirá, como mínimo, la incapacidad de un participante de cumplir sus obligaciones financieras a su vencimiento, entre otras razones, por motivos operativos, por incumplimiento de un contrato o por la incoación de un procedimiento de insolvencia contra ese participante. El operador del SIPS distinguirá entre incumplimiento de efecto automático y discrecional. En caso del incumplimiento de efecto discrecional, el operador del SIPS especificará qué entidad ejercerá las facultades discrecionales. Esta definición se revisará al menos una vez al año.
2. El operador del SIPS tendrá normas y procedimientos relativos al incumplimiento que le permitan continuar cumpliendo sus obligaciones en caso de incumplimiento de un participante, y que contemplarán la reposición de recursos tras un incumplimiento. Las normas y procedimientos definirán, como mínimo, los siguientes elementos:
a)
las medidas que el operador de un SIPS puede adoptar si se produce un incumplimiento;
b)
si la adopción de medidas es automática o discrecional, y los medios por los que se ejerce esa facultad discrecional;
c)
posibles cambios de las prácticas de liquidación normales del operador de un SIPS para garantizar una liquidación en tiempo oportuno;
d)
la gestión de los pagos en distintas fases del procesamiento;
e)
la posible secuencia temporal de las medidas;
f)
las funciones, obligaciones y responsabilidades de las partes pertinentes, incluidos los participantes no incumplidores;
g)
otros mecanismos que se activarán para limitar los efectos de un incumplimiento.
3. El operador de un SIPS debe estar preparado para aplicar las normas y procedimientos relativos el incumplimiento, incluidos los correspondientes procedimientos discrecionales previstos en dichas normas. Entre otras cosas, el operador del SIPS debe asegurarse de que: a) cuenta con la capacidad operativa, incluido un número suficiente de empleados con formación adecuada, para aplicar los procedimientos descritos en el apartado 2 en tiempo oportuno, y b) las normas y procedimientos del SIPS abordan las necesidades de documentación, información y comunicación y, cuando hay más de una infraestructura del mercado financiero involucrada, también las de coordinación.
4. El operador de un SIPS hará públicos los aspectos más relevantes de las normas y procedimientos descritos en el apartado 2, incluidos, como mínimo, los siguientes:
a)
las circunstancias en las que deben adoptarse las medidas;
b)
quién debe adoptarlas;
c)
el ámbito de las medidas que deben adoptarse;
d)
los mecanismos para hacer frente a las obligaciones del operador del SIPS frente a los participantes no incumplidores.
5. El operador del SIPS probará y revisará las normas y procedimientos del SIPS descritos en el apartado 2 al menos una vez al año o después de que se produzca algún cambio importante en el SIPS que afecte a dichas normas y procedimientos. El operador del SIPS involucrará a los participantes del SIPS y otras partes interesadas pertinentes en los procesos de prueba y revisión.
Artículo 13
Riesgo empresarial general
1. El operador de un SIPS establecerá sistemas sólidos de gestión y control para identificar, vigilar y gestionar los riesgos empresariales generales, incluidas las pérdidas que se deriven de la ejecución deficiente de la estrategia empresarial, de la existencia de flujos de caja negativos, o de unos gastos de explotación imprevistos y excesivamente cuantiosos.
2. El operador del SIPS mantendrá activos netos líquidos financiados con recursos propios, por ejemplo, acciones ordinarias, reservas declaradas u otros beneficios no distribuidos, de modo que pueda continuar sus operaciones y servicios como una empresa en funcionamiento si sufre pérdidas empresariales generales. El importe de estos activos se determinará en función de su perfil de riesgo empresarial general y el período de tiempo necesario para conseguir una recuperación o liquidación ordenada de sus operaciones y servicios críticos si se adoptan dichas medidas.
3. El operador del SIPS tendrá un plan de recuperación viable o, con excepción de los SIPS del Eurosistema, un plan de liquidación ordenada.
4. El operador del SIPS conservará activos netos líquidos financiados por recursos propios suficientes para aplicar el plan citado en el apartado 3. Como mínimo, el operador del SIPS conservará los activos netos líquidos financiados por recursos propios por un valor equivalente a, como mínimo, seis meses de gastos de explotación corrientes. Estos activos serán adicionales a los recursos que se mantengan para hacer frente al incumplimiento de los participantes u otros riesgos contemplados en los artículos 6 y 8. Los recursos propios que se mantengan en virtud de normas de capital internacionales basadas en el riesgo pueden incluirse para evitar la duplicación de requisitos de capital.
5. Los activos que se mantengan para cubrir el riesgo empresarial general deben tener liquidez y calidad elevada suficiente para que se pueda disponer de ellos en el momento oportuno. El operador del SIPS debe ser capaz de materializar esos activos con escaso o nulo efecto negativo sobre los precios, de modo que pueda continuar sus operaciones como empresa en funcionamiento si sufre pérdidas empresariales generales.
6. El operador del SIPS establecerá un plan viable para obtener capital adicional en caso de que sus recursos propios disminuyan hasta el importe citado en el apartado 4 o por debajo de este. El plan será presentado al Consejo para su aprobación, y deberá actualizarse al menos una vez al año.
7. Los apartados 2 y del 4 al 6 no serán de aplicación a los SIPS del Eurosistema.
Artículo 14
Riesgos de custodia y de inversión
1. El operador de un SIPS conservará sus activos propios y los de sus participantes en entidades supervisadas y reguladas (en lo sucesivo, «los custodios»), que tengan prácticas contables, procedimientos de custodia y controles internos que protejan por completo esos activos frente al riesgo de pérdida en caso de insolvencia, negligencia, fraude, mala administración o mantenimiento inadecuado de registros por parte del custodio o el subcustodio.
2. El operador del SIPS tendrá acceso oportuno a sus activos y a los activos facilitados por los participantes.
3. El operador del SIPS valorará y conocerá sus exposiciones a los bancos custodios, teniendo en cuenta el ámbito completo de sus relaciones con cada uno de ellos.
4. El operador del SIPS fijará su estrategia de inversión, que será congruente con su estrategia general de gestión de riesgos y será puesta en conocimiento de los participantes. La estrategia de inversión se revisará al menos una vez al año.
5. Las inversiones que el operador del SIPS haga conforme a su estrategia de inversión estarán garantizadas por, o constituirán derechos sobre, deudores de alta calidad. El operador del SIPS definirá los criterios de los deudores de alta calidad. Las inversiones deben hacerse en instrumentos con mínimos riesgos de crédito, de mercado y de liquidez.
6. Los apartados 3 a 5 no serán de aplicación a los SIPS del Eurosistema.
Artículo 15
Riesgo operativo
1. El operador de un SIPS establecerá un marco sólido con sistemas, políticas, procedimientos y controles adecuados para identificar, vigilar y gestionar el riesgo operativo.
2. El operador del SIPS establecerá los objetivos y políticas de nivel del servicio y de fiabilidad operativa diseñados para alcanzar el fin citado. Esos objetivos y políticas se revisarán al menos una vez al año.
3. El operador de un SIPS deberá asegurarse de que el SIPS cuente en todo momento con capacidad ampliable para hacer frente al incremento de los volúmenes de pago que se produzcan debido a situaciones de tensión, y de que puede alcanzar los objetivos de nivel de servicio.
4. El operador del SIPS fijará unas completas políticas de seguridad de la información y seguridad física que identifiquen, valoren y gestionen de forma adecuada todas las posibles vulnerabilidades y amenazas. Estas políticas se revisarán al menos una vez al año.
5. El operador del SIPS creará un plan de continuidad de negocio en el que se tengan en cuenta situaciones que supongan un riesgo significativo de perturbar las operaciones del SIPS. El plan incluirá el uso de un centro alternativo, y estará diseñado para garantizar que todos los sistemas críticos de tecnología de la información puedan volver a operar a las dos horas desde que se produzcan tales situaciones. El plan debe estar concebido de tal forma que el SIPS siempre pueda liquidar todos los pagos vencidos al final del día hábil en el que se produzca la perturbación. El operador del SIPS probará el plan y lo revisará al menos una vez al año.
6. El operador del SIPS identificará a los participantes críticos basándose, en particular, en los valores y volúmenes de pagos, así como en su posible efecto sobre otros participantes y sobre el SIPS en su conjunto, en caso de que tales participantes experimenten un problema operativo importante.
7. El operador del SIPS identificará, vigilará y gestionará los riesgos que los participantes críticos, otras infraestructuras del mercado financiero y los proveedores de servicios y suministros puedan plantear para las operaciones del SIPS.
Artículo 16
Criterios de acceso y participación
1. El operador de un SIPS fijará y hará públicos unos criterios de acceso y participación en los servicios del SIPS no discriminatorios, para los participantes directos y, en su caso, los indirectos y para otras infraestructuras del mercado financiero. Esos criterios se revisarán al menos una vez al año.
2. Los criterios de acceso y participación del apartado 1 se justificarán en virtud de la seguridad y eficiencia del SIPS y de los mercados a los que presta servicio, y serán ajustados y proporcionales a los riesgos específicos del SIPS. En cumplimiento del principio de proporcionalidad, el operador del SIPS establecerá requisitos que restrinjan el acceso en la mínima medida posible. Si el operador de un SIPS deniega el acceso a una entidad, deberá justificar por escrito las razones, basadas en un completo análisis de riesgo.
3. El operador de un SIPS vigilará el cumplimiento por los participantes de los criterios de acceso y participación del SIPS de forma continuada. El operador fijará y hará públicos unos procedimientos no discriminatorios que faciliten la suspensión y terminación ordenada del derecho de participación de un participante cuando este incumpla los criterios de acceso y participación. Dichos procedimientos se revisarán al menos una vez al año.
Artículo 17
Acuerdos de participación escalonada
1. A los efectos de la gestión de riesgos, el operador del SIPS se asegurará de que las normas, procedimientos y acuerdos contractuales del SIPS le permitan recopilar información sobre la participación indirecta, al objeto de identificar, vigilar y gestionar los riesgos graves para el SIPS que se deriven de la participación. Esta información cubrirá, como mínimo, lo siguiente:
a)
la proporción de la actividad que los participantes directos lleven a cabo en representación de los participantes indirectos;
b)
el número de participantes indirectos que liquidan a través de distintos participantes directos;
c)
el volumen o valor de los pagos del SIPS que se originan de cada participante indirecto;
d)
el volumen o el valor de los pagos descritos en la letra c) en proporción a los de los participantes directos a través de los cuales el participante indirecto accede al SIPS.
2. El operador del SIPS identificará las dependencias significativas entre los participantes directos e indirectos que puedan afectar al SIPS.
3. El operador del SIPS identificará a los participantes indirectos que planteen riesgos graves para el SIPS y los participantes directos a través de los cuales accedan al SIPS, al objeto de gestionar esos riesgos.
4. El operador del SIPS revisará los riesgos que se deriven de los acuerdos de participación escalonada al menos una vez al año, y adoptará medidas paliativas cuando sea necesario para garantizar que los riesgos se gestionan adecuadamente.
Artículo 18
Eficiencia y eficacia
1. El operador de un SIPS contará con un proceso que permita identificar y satisfacer las necesidades de los mercados a los que el SIPS presta servicio; en particular, las relativas a:
a)
la elección de un mecanismo de compensación y liquidación;
b)
estructura operativa;
c)
ámbito de productos compensados o liquidados;
d)
uso de la tecnología y procedimientos.
2. El operador del SIPS tendrá objetivos y metas claramente definidos que sean susceptibles de medición y consecución, como en las áreas de niveles mínimos de servicio, expectativas de gestión de riesgos y prioridades de negocio.
3. El operador del SIPS contará con mecanismos establecidos para la revisión periódica, como mínimo anual, de los requisitos descritos en los apartados 1 y 2.
Artículo 19
Procedimientos y normas de comunicación
El operador del SIPS utilizará o ajustará todos los procedimientos y normas de comunicación pertinentes aceptados en el plano internacional al objeto de facilitar unos pagos, compensación, liquidación y registro eficientes.
Artículo 20
Divulgación de normas, procedimientos clave y datos de mercado
1. El operador de un SIPS adoptará normas y procedimientos claros y completos que serán divulgados en su totalidad a los participantes. Las normas y procedimientos claves pertinentes también se harán públicos.
2. El operador del SIPS hará públicas las descripciones del diseño y operaciones del sistema de manera clara, así como de los derechos y obligaciones del operador y los participantes del SIPS, de modo que los participantes puedan valorar los riesgos en los que incurrirían en caso de participar en el SIPS.
3. El operador del SIPS proporcionará toda la documentación y formación que resulten necesarias y adecuadas para facilitar a los participantes el conocimiento de las normas y procedimientos del SIPS y los procedimientos y riesgos a los que se enfrentan por participar en el SIPS.
4. El operador del SIPS hará públicas las comisiones que el SIPS cobra por los distintos servicios que ofrece, así como sus políticas de descuentos. El operador del SIPS proporcionará descripciones claras de los servicios con precio al objeto de que puedan compararse.
5. El operador del SIPS cumplimentará y hará públicas las respuestas al cuestionario CPSS-IOSCO Disclosure framework for financial market infrastructures. Actualizará sus respuestas cuando se produzcan cambios sustantivos en el sistema o en el entorno, o como mínimo cada dos años. El operador del SIPS también deberá, como mínimo, divulgar los datos básicos sobre el volumen y valor de las transacciones.
Artículo 21
Divulgación de información a la autoridad competente
La autoridad competente tendrá derecho a obtener del operador del SIPS toda la información y documentos necesarios para valorar el cumplimiento de los requisitos de este Reglamento. El operador del SIPS notificará la correspondiente información a la autoridad competente.
Artículo 22
Medidas correctoras
1. Cuando un operador del SIPS no cumpla el presente Reglamento, la autoridad competente:
a)
informará al operador del SIPS de la naturaleza del incumplimiento, y
b)
proporcionará al operador del SIPS la oportunidad de ser oído y de ofrecer explicaciones.
2. Basándose en la información proporcionada por el operador del SIPS, la autoridad competente podrá dar instrucciones al operador del SIPS para que aplique medidas correctoras específicas a fin de remediar el incumplimiento o evitar que se repita.
3. La autoridad competente podrá imponer medidas correctoras con efecto inmediato cuando identifique, mediante un dictamen motivado, que el caso de incumplimiento es lo suficientemente grave como para necesitar que se actúe de forma inmediata.
4. La autoridad competente informará inmediatamente al BCE de cualquier medida correctora que se imponga a un operador del SIPS.
5. Las medidas correctoras podrán imponerse de forma independiente o paralela a las sanciones de conformidad con el Reglamento (CE) no 2532/98 del Consejo, de 23 de noviembre de 1998, sobre las competencias del Banco Central Europeo para imponer sanciones (6).
Artículo 23
Sanciones
En caso de incumplimiento del presente Reglamento, el BCE impondrá sanciones de conformidad con el Reglamento (CE) no 2532/98 y el Reglamento (CE) no 2157/1999 del Banco Central Europeo, de 23 de septiembre de 1999, sobre las competencias del Banco Central Europeo para imponer sanciones (BCE/1999/4) (7). El BCE publicará un anuncio acerca de la metodología de cálculo del importe de las sanciones.
Artículo 24
Revisión
El Consejo de Gobierno revisará la aplicación general del presente Reglamento en el plazo máximo de dos años desde la fecha en que este entre en vigor, y desde entonces cada dos años, y valorará si es necesario modificarlo.
Artículo 25
Disposiciones finales
1. El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
2. Los operadores del SIPS tendrán un año a partir de la fecha en la que se les notifique la decisión del Consejo de Gobierno a que se refiere el artículo 1, apartado 2, para cumplir los requisitos establecidos en el presente Reglamento.
3. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en los Estados miembros de conformidad con los Tratados.
Hecho en Fráncfort del Meno, el 3 de julio de 2014.