РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 412/2013 НА СЪВЕТА
от 13 май 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
С Регламент (ЕС) № 1072/2012 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше започната на 16 февруари 2012 г. (3) след подаването на жалба от името на производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(3)
Както е посочено в съображение 22 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата от него обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временно антидъмпингово мито (наричано по-долу „разгласяването на временните мерки“), редица заинтересовани страни представиха писмени изявления, изразяващи техните становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност. Двама вносители и един производител износител отправиха такова искане и им беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“.
(5)
Комисията продължи да издирва и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това беше целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Освен това, както е обяснено в съображение 55 по-долу, беше извършена проверка на място на един тайландски производител, чиято цел беше да се проучи пригодността на Тайланд като подходяща държава аналог.
(7)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (наричано по-долу „разгласяването на окончателните мерки“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласяването на окончателните мерки. Китайската търговска камара за внос и износ на продуктите на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“) и група вносители поискаха изслушвания в присъствието на служителя по изслушването на Генерална дирекция „Търговия“, което им беше осигурено.
(8)
Представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше уместно.
1.3. Извадка
(9)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни оспориха извадката от производители износители от КНР, като изказаха твърдението, че извадката не е представителна, тъй като тя се основава само на най-големия обем на износа и по този начин не отчита други фактори, характеризиращи разнообразието и разпокъсаността на керамичната промишленост в КНР.
(10)
От разпоредбите на член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО)№1225/2009 (наричан по-долу "основният регламент") следва, че изборът на дружествата, които ще бъдат включени в извадката, може да бъде ограничен до най-големия представителен обем на износа, който разумно може да бъде разследван в рамките на наличното време. С оглед на разпокъсаността в сектора беше счетено, че евентуален подбор, основаващ се на обема на износа, би позволил изготвянето на представителна извадка, която може да бъде разследвана в рамките на наличното време. В тази връзка следва все пак да се отбележи, че включените в извадката дружества са разположени в три различни региона на КНР и имат значително производство на разглеждания продукт от различни видове керамични материали, напр. порцеланови и каменинови изделия, както и производство на широка гама от видове на продукта. Поради тази причина това твърдение не може да бъде прието.
(11)
Един производител износител заяви, че използването на различни методологии за подбор на извадката за промишлеността и вносителите на Съюза в сравнение с подбора на извадката на производителите износители представлява дискриминация и че е следвало да бъдат използвани същите критерии. Използването на различни методологии е дискриминационно спрямо производителите износители и е нарушение на принципа за равно третиране.
(12)
Подборът на извадка от производители износители служи само за проучване на наличието на дъмпинг на разглеждания продукт от КНР. В тази връзка от съществено значение е да се обхване максимален обем на вноса на разглеждания продукт по време на разследвания период. От друга страна, извадката от производители от Съюза беше подбрана за целите на определяне на това дали промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда на основата на множество различни показатели. По отношение на вносителите събраната информация се използва до голяма степен за оценката на интереса на Съюза. От това следва, че за вносителите и производителите от Съюза е важно да се събере информация от множество дружества, които развиват дейност например в различните продуктови сегменти. Тъй като основанието за подбор на дружествата, които да бъдат включени в извадките, е различно, от една страна, за производителите и вносителите от Съюза, и от друга страна, за производителите износители, те не са в сходна ситуация. Поради тази причина нито принципът на недискриминация, нито този за равно третиране изисква използването на еднаква методология за подбора на съответните извадки. От това следва, че твърдението е напълно неоправдано и поради това се отхвърля.
(13)
Освен това един производител износител продължи да настоява, както е посочено в съображение 8 от регламента за временните мерки, че е трябвало да бъде включен в извадката. Дружеството обаче не представи никакви нови аргументи, които да оправдават неговото включване в извадката. Поради това и като се вземат предвид констатациите в съображение 10 по-горе, заключенията в съображение 9 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(14)
Същият невключен в извадката производител износител заяви, че не му е било предоставено достатъчно време, за да представи коментари относно разгласяването на окончателните мерки и освен това, че разгласената информация е била недостатъчна, тъй като в нея не са били оповестени например данните за квоти, продажни цени, корекции и др. Поради това неговото право на защита не е било зачетено.
(15)
Съгласно член 20, параграф 5 от основния регламент на заинтересованите страни следва да бъде осигурен срок от поне 10 дни, за да внесат коментари относно разгласяването на окончателните мерки. Въпросният производител износител получи разгласените окончателни мерки по електронна поща на 25 февруари 2013 г. и му беше даден срок до 8 март 2013 г., т.е. 11 дни, за да представи коментари. Освен това документът с разгласените окончателни мерки беше изпратен и с препоръчана поща на следващия ден. От това следва, че на заинтересованата страна е било дадено достатъчно време да представи коментари и поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. В това отношение се отбелязва също така, че коментарите на посочената страна бяха представени в рамките на определения краен срок, както и че не беше представено искане за удължаване на крайния срок. Освен това, като отчете надлежно своето задължение за защита на поверителната информация, Комисията разгласи всички основни факти и съображения, на основата на които възнамеряваше да препоръча налагането на окончателни мерки. По-специално зачитането на правото на защита не изисква конкретните данни за продажбите или квотите за конкретни включени в извадката дружества, използвани за определяне на индивидуални дъмпингови маржове, да бъдат съобщени на страна, за която не е изчислен индивидуален марж.
(16)
От гореизложеното следва, че твърдението, че не е било зачетено правото на защита, е неоснователно и поради това се отхвърля.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Въведение
(17)
Както е посочено в съображения 24, 56 и 57 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт временно се определи като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 и с произход от КНР.
2.2. Твърдения
(18)
След разгласяването на временните мерки никоя от страните не оспори факта, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайните употреби. С оглед на факта, че всички коментари на страните бяха анализирани, твърдението за изключване на керамичните ножове от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема окончателно.
(19)
След публикуването на временните мерки няколко страни изразиха мнение, че някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части следва да бъдат изключени от продуктовия обхват.
(20)
Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези мелнички и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един единствен продукт. При тези мелнички за смилащата пластина се използва керамичен материал, съставен основно от диалуминиев триоксид, който не се използва за „стандартни“ прибори и съдове за сервиране, като чаши и чинии, и за който изпичането се извършва при по-високи температури. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, който е предмет на разследването, е ограничена. Това се отнася също така за керамични мелещи механизми без корпус, които обичайно се декларират под горепосочените кодове.
(21)
Разследването показа, че керамичният елемент в тези мелнички обикновено представлява малка част от тях. Нещо повече, разследването показа, че мелничките с керамична мелеща пластина, включително техните керамични мелещи части, не притежават същите основни физически характеристики и основна употреба като керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Формата, якостта и конструкцията на керамичните мелещи части са различни от тези на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня.
(22)
Някои страни изказаха мнението, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те имат едни и същи физически характеристики, промишлен дизайн и крайна употреба като мелничките с мелещи механизми, изработени от метал, и че когато са включени в някои комплекти от мелнички, те обикновено се класират под тарифна позиция 8210. Те също така заявиха, че керамичните елементи в тези случаи обикновено представляват обикновено до 2 % от стойността на продукта. Въпреки това, като се имат предвид многобройните възможности за класификация на мелничките и комплектите от мелнички, в разследването не можеше да се вземат предвид тези аргументи, за да се определи дали керамичните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на разследването.
(23)
Няколко страни подкрепиха своето твърдение, че въпросните мелнички следва да бъдат изключени от продуктовия обхват, с факта, че ще бъде необходимо да се използват керамични мелещи пластини вместо метални в определени видове мелнички, като например мелнички за сол, тъй като солта предизвиква корозия при металните мелещи части. Разследването обаче показа, че в мелничките за сол не се използват задължително керамични смилащи механизми.
(24)
Въз основа на мотивите в съображенията по-горе разследването стигна до заключението, че мелничките за подправки с керамични мелещи елементи са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите в основните физически характеристики и употребата на съответния керамичен материал, използван за работните части. Следователно искането тези мелнички, включително самостоятелните керамични мелещи механизми и техните части, да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване, се приема.
(25)
След публикуването на временните мерки някои страни заявиха, че керамичните точила за ножове следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради различията в производствените процеси, крайната употреба и факта, че тези изделия не са предназначени за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики. Разследването потвърди тези аргументи. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват по настоящото разследване се приема.
(26)
По същата логика беше разследвано също така дали керамичните белачки следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Действително, при разследването беше потвърдено, че керамичните белачки също са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във външния вид и физическите характеристики (форма и якостни качества) на съответния керамичен материал, използван за работните части, техните производствени процеси и крайна употреба. Поради това керамичните белачки следва също да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(27)
След публикуването на временните мерки една от страните заяви също така, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват поради своите различни физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба. Кордиеритната керамика е тип алуминиево-магнезиев силикат със специфични свойства, а именно отлична устойчивост на топлинен удар. Разследването потвърди, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и употреба като тухлите за пещи или фурни. Следователно те са различни от другите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. След разгласяването на окончателните мерки жалбоподателите обърнаха внимание на сходството между плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, и другите продукти, обхванати от процедурата. Те обаче не можаха да докажат, че плочите за пица, изработени от кордиеритна керамика, имат едни и същи основни физически характеристики и крайни употреби. Поради това искането тези изделия да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване се приема.
(28)
След публикуването на временните мерки от едно холандско сдружение заявиха, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват предвид факта, че те не се продават, за да бъдат използвани като съдове и прибори за сервиране или за кухня, че представляват важен икономически стимул за сектора на търговията на дребно, както и че се ценят от потребителите и че само производителите в КНР могат да предложат необходимите количества в кратки срокове. Искането за изключване на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, които се използват като рекламни продукти, от продуктовия обхват на настоящото разследване обаче не може да бъде прието, тъй като физическите им характеристики, производствените процеси и крайната употреба са същите като тези при другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(29)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки един немски вносител и търговец на едро и един оказал съдействие китайски производител износител заявиха, че камениновите продукти със специално покритие от видовете, върху които се нанася сублимационно мастило и за които покритието от сублимационно мастило може да се отстрани чрез механично надраскване, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват въз основа на факта, че те са полуготови продукти, за които процесът на окончателно отпечатване се извършва в Съюза по специални канали, различното възприемане от потребителите, факта, че покритието със сублимационно мастило надвишава стойността на керамичните артикули без покритие и липсата на производители от Съюза за този вид продукт. Разследването разкри, че продуктът е видимо еднакъв с други съдове без покритие от сублимационно мастило и, следователно, е трудно да се направи разграничение помежду им, ако това изобщо е възможно. Разследването показа освен това, че тези продукти обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат тези продукти и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. С оглед на гореизложеното, искането за изключване на камениновите изделия със специално покритие от видовете, които се покриват със сублимационно мастило, се отхвърля.
(30)
След публикуването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, вносителят, който поиска изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от продуктовия обхват, изказа твърдението, че предварителният анализ на Комисията в това отношение е бил погрешен, тъй като в него се пренебрегва съществуването на пазарни сегменти, разликите в качеството между различните видове съдове, факта, че подглазурно фигурално рисуваните съдове са по същество луксозни и по-крехки, и ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от страна на потребителите. Той също така твърдеше, че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране могат да бъдат използвани дори и за декорация.
(31)
Що се отнася до твърденията относно различията по отношение на качеството между различните видове съдове и прибори за сервиране и луксозните и по-крехки по своя характер подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране, това не са изключителни характеристики на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране. Освен това по отношение на ограничената взаимозаменяемост вследствие на асоциативното възприемане от потребителите не беше представен нов аргумент, който да доведе до промяна на заключението в съображение 45 от регламента за временните мерки, че средностатистическият потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. На последно място, Комисията анализира наличието на пазарни сегменти в съображения 157 и 158 от регламента за временните мерки. Поради това тези аргументи не биха могли да променят заключенията в съображение 45 от регламента за временните мерки.
(32)
Твърдението, изказано в съображение 50 от регламента за временните мерки, беше разгледано допълнително след налагането на временните мерки. Тези твърдения бяха повторно изказани след разгласяването на окончателните мерки. Вносителят с производство в КНР заяви, че продукти от областта на кухненските съдове и прибори за сервиране или за кухня, които са изцяло глазирани и/или емайлирани върху 100 % от повърхността им с изключение на основата или част от нея и при които 100 % от глазираната/емайлираната повърхност е оцветена с цвят, различен от бяло, следва да бъдат изключени от продуктовия обхват. Твърдението беше надлежно анализирано и разследването показа, че физическите характеристики, производствените процеси и крайните употреби на тези продукти са същите като тези на други глазирани и/или емайлирани продукти от областта на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(33)
От CCCLA настояха, че финият костен порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват по разследването въз основа на факта, че той е крехък луксозен продукт със ниска механична якост и също така оспориха и факта, че той е устойчив на механични повреди. При все това следва да се отбележи, че от самата CCCLA преди време заявиха, че финият костен порцелан има висока механична якост и е устойчив на механични повреди. Тези противоречиви изявления несъмнено отслабиха твърденията на CCCLA. Във всеки случай изказаните аргументи не променят заключенията, обобщени в съображение 28 от регламента за временните мерки. Поради това искането за изключване на финия костен порцелан от продуктовия обхват окончателно се отхвърля.
(34)
Същата страна изтъкна отново, че трайният порцелан следва да бъде изключен от продуктовия обхват на разследването. Тя заяви, че твърдението, че този порцелан няма неоспорими характеристики, не е вярно, че той е много здрав поради съдържанието на диалуминиев триоксид в глината от над 24 %, след което оспори производствения капацитет на Съюза за този продукт. Различните твърдения относно трайния порцелан обаче са противоречиви по отношение, например, на дела на суровини и съдържанието на диалуминиев триоксид на прах. Освен това не беше оспорено, че траен порцелан се произвежда и в Съюза и че производителите от КНР произвеждат траен порцелан, който е в пряка конкуренция с трайния порцелан, произведен в Съюза, както и с други продукти, които са предмет на разследването. Поради това искането за изключване на трайния порцелан окончателно се отхвърля.
(35)
Всички видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт. Следователно твърдението, изказано след разгласяването на временните мерки и отново след разгласяването на окончателните мерки, че разследването обхваща голям набор от сходни продукти и че в резултат на това би било необходимо да се проведат отделни анализи по отношение на представителността, дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза за всеки продуктов сегмент, бе счетено за неоснователно. Една от страните, която твърдеше, че продуктовият обхват е твърде широк, представи сравнение на продукти с различни нива на декорация, но нейните твърдения относно крайната употреба (за градината и децата в единия случай, за декорация в другия случай) са спорни, тъй като няма ясно разграничение между продуктите и това може да се разглежда по-скоро като потвърждение на аргумента в съображение 55 от регламента за временните мерки. Следва също така да се отбележи, че един вносител с производство в КНР заяви, че над 99 % от продуктите от областта на керамичните съдове и приборите за сервиране или за кухня, продавани в Съюза, са предимно или изцяло бели. Някои от страните оспориха изложеното в съображение 58 от регламента за временните мерки въз основа на факта, че в рамките на разследването институциите не са провели изпитване дали дадена стока не е подходяща за свободна търговия в Съюза. Този факт обаче не поставя под съмнение заключението в съображение 63 от регламента за временните мерки.
2.3. Заключение
(36)
С оглед на изложеното по-горе, продуктовият обхват се определя окончателно като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, с произход от КНР, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90.
(37)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт, всички други констатации в съображения 24-63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(38)
След разгласяването на временните мерки един производител износител, един производител от Съюза и един вносител твърдяха, че решението за ТДПИ е било изготвено със закъснение, т.е. след тримесечния срок, определен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и че поради това разследването следва да бъде прекратено без налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки. Това твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на временните мерки и беше отхвърлено от Комисията в съображения 72 и 73 от регламента за временните мерки. След разгласяването на окончателните мерки още пет производители износители представиха подобно искане. В подкрепа на твърдението те се основаваха на решенията на Съда на Европейския съюз по делата Brosmann и Aokang Shoes (4).
(39)
Първо, следва да се припомни, че делата Вrosmann и Aokang Shoes не са подходящи за оценката на законосъобразността на анализа за ТДПИ при текущото разследване, тъй като тези дела, за разлика от настоящото разследване, се отнасят до ситуации, при които оценките за ТДПИ не са били провеждани изобщо.
(40)
Освен това делата Вrosmann и Aokang Shoes не са от значение за оценката на законосъобразността на това разследване предвид факта, че основният регламент междувременно беше изменен (5). Член 2, параграф 7 от изменения основен регламент, в който се предвижда Комисията да взема решения за ТДПИ само по отношение на дружествата, включени в извадка съгласно член 17 от основния регламент, и че тя взема такова решение в срок от седем месеца и във всеки случай не по-късно от осем месеца след започването на разследването, се прилага за всички нови и текущи разследвания, считано от 15 декември 2012 г., следователно включително и за настоящото.
(41)
Във всеки случай тълкуването на съдебната практика, според което няма нарушение per se на правото на определяне на ТДПИ, независимо от факта, че тримесечният срок не е бил спазен, трябва да бъде потвърдено. Следователно заключението в съображение 73 от регламента за временните мерки се запазва.
(42)
Поради големия брой получени заявления за ТДПИ и необходимостта към онзи момент да се проведат многобройни проверки на място с цел разглеждането на тези заявления, определянето на ТДПИ не беше извършено в срок от седем месеца. Определянето обаче беше извършено в срок от осем месеца от датата на започването, както се изисква от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012. Твърдението, че дадено право в това отношение е отпаднало с обратно действие, не е оправдано, както беше обяснено по-горе.
(43)
С оглед на изложеното по-горе твърдението, че антидъмпинговото разследване следва да бъде прекратено без налагането на антидъмпингови мерки, тъй като ТДПИ не е било определено в срок от три месеца, се отхвърля.
(44)
Освен това, един невключен в извадката производител износител, който не успя да докаже, че разполага с един ясен набор счетоводни документи, подложени на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти, поради което неговото заявление за ТДПИ беше отхвърлено, поддържаше твърдението, че предполагаемите счетоводни грешки, ако съществуват такива, на базата на които неговата молба е била отхвърлена, не са били съществени и че, следователно, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ е непропорционално и в разрез с принципа на пропорционалност. След разгласяването на окончателните мерки този производител износител поддържаше твърдението си, но не представи никакви нови аргументи.
(45)
Доводите относно сериозността на грешките в счетоводните записи са по същество еднакви с тези, представени по време на разследването по отношение на ТДПИ, и бяха отхвърлени от Комисията преди вземането на решение за ТДПИ. Независимо от това, по отношение на аргумента, че отказът за предоставяне на ТДПИ представлява нарушение на принципа на пропорционалност, следва да се припомни, че критериите за ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, са кумулативни и че не може законосъобразно да се предостави статут на ТДПИ, освен ако всички те са изпълнени. Освен това, тъй като тежестта на доказване е върху дружеството, поискало ТДПИ, а дружеството не успя да докаже, че разполага с един ясен набор от счетоводни документи, единствената възможност, с която разполагаше Комисията, беше да откаже предоставяне на ТДПИ. Поради това решението за отказ на ТДПИ не може да се смята за нарушение на принципа на пропорционалност. Във всеки случай, съгласно член 2, параграф 7, буква г) от основния регламент, изменен с Регламент (ЕС) № 1168/2012 (6), когато Комисията е ограничила своето разследване чрез използване на извадка, произнасянето по исканията за ТДПИ се ограничава само до включените в извадката страни.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(46)
Следва да се припомни, че макар и 16 производители износители да поискаха ИТ, само исканията, получени от включените в извадката дружества, бяха разгледани съгласно член 9, параграф 6 от основния регламент и бяха приети впоследствие. От останалите единадесет производители износители, седем поискаха индивидуално разследване.
(47)
В съответствие с член 9, параграф 5 и член 9, параграф 6 от основния регламент индивидуални мита се прилагат за вноса от всеки износител или производител, който ще бъде предмет на индивидуално разследване, както е предвидено в член 17, параграф 3 от основния регламент. Съответно за четирите дружества, които поискаха ИТ, но не и индивидуално разследване, не можеше да бъде определено индивидуално мито.
(48)
Един производител износител заяви, че е представил цялата необходима информация в рамките на определените срокове и следователно неговото искане за ИТ е трябвало да бъде разгледано и да бъде определен индивидуален марж в съответствие с решението на Съда на Европейския съюз по делото Вrosmann (7).
(49)
Това твърдение не може да бъде прието. Тъй като въпросното дружество не беше включено в извадката, неговото искане за ИТ може да бъде оценено само в контекста на индивидуално разследване, ако такова се извърши в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(50)
Поради липсата на допълнителни коментари относно ИТ се потвърждава изложеното в съображения 79-81 от регламента за временните мерки.
3.3. Индивидуално разследване (ИР)
(51)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем производители износители, включващи десет правни субекта. Както е обяснено в съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки, не бяха приети решения по отношение на тези искания на етапа на временните мерки.
(52)
На 21 декември 2012 г. производителите износители бяха информирани, че техните искания за индивидуално разследване не могат да бъдат приети, тъй като това би затруднило прекомерно разследването и би попречило на своевременното му приключване.
(53)
Един производител износител заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент индивидуалното разследване е законоустановено право и че отказът на Комисията за индивидуално разследване не е оправдан, тъй като нито броят на дружествата, нито необходимото разследване, с оглед на ресурсите на Комисията, биха били прекалено обременяващи или биха попречили на своевременното приключване на разследването. След разгласяването на окончателните мерки това твърдение беше повторено, но не бяха представени други аргументи.
(54)
Решението дали да се приеме искане за индивидуално разследване се взема въз основа на всеки отделен случай, като се отчитат броят на внесените искания и наличното време за оценка на тези искания. В този случай следва да се припомни, че Комисията беше правно задължена да извърши разследвания за ТДПИ на 16 правни субекта в КНР, включително дружества, които не са включени в извадката. Поради това, с оглед на времевите ограничения, наложени от законоустановените процедурни срокове, индивидуални разследвания не можеше да бъдат извършени преди временните констатации. С оглед на ограниченото време след това и като се има предвид броят на внесените искания и ограничените ресурси, които са на разположение на службите, отговарящи за антидъмпинговите разследвания в Комисията, се стигна до заключението, че извършването на индивидуални разследвания в този случай би представлявало прекомерна тежест.
3.4. Нормална стойност
3.4.1. Избор на държава аналог
(55)
След налагането на временните мерки разследването продължи с избор на подходяща държава аналог. В тази връзка беше извършена проверка на място в обектите на тайландския производител износител, който представи отговори на въпросника, посочен в съображение 87 от регламента за временните мерки. След като беше разгледана и проверена информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Тайланд, все пак се стигна до заключението, че тайландският производител не може да предостави достатъчно данни по отношение на видовете продукти, продавани на вътрешния пазар. Поради това беше счетено, че Бразилия следва да се запази като най-подходяща държава аналог.
(56)
Независимо от това информацията, получена от Тайланд, беше използвана в подкрепа на някои от констатациите, направени за Бразилия, особено за нивото на ценовата разлика между марковите и немарковите продукти (вж. съображение 91 по-долу).
(57)
След разгласяването на окончателните мерки едно промишлено сдружение се отзова и оспори избора на Бразилия като подходяща държава аналог. То по същество изтъкна, че единствената причина Бразилия да бъде избрана изглежда се основава на факта, че нито една друга държава не е подходяща. Това твърдение не може да бъде прието. От съображения 84-88 от регламента за временните мерки ясно следва, че Бразилия беше счетена за подходяща държава аналог въз основа на фактическата местна пазарна ситуация. Фактът, че след налагането на временните мерки Комисията продължи да проучва и други възможни държави аналози не води до заключението, че Бразилия не е подходящ избор.
(58)
С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари по същество относно избора на Бразилия като държава аналог, изложеното в съображения от 84-88 от регламента за временните мерки се потвърждава.
3.4.2. Определяне на нормалната стойност
(59)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че определянето на нормалната стойност е било погрешно, доколкото според твърденията тя не е била установена за продажбите на сходни продукти в Бразилия и, следователно, е довела до изкривени и необективни резултати, особено по отношение на камениновите продукти и други видове на продукта, които не са били произвеждани и продавани в държавата аналог. Някои производители износители твърдяха също, че методологията за определяне на конструираната нормална стойност, посочена в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била надлежно разгласена.
(60)
Коментарите, получени след разгласяването на временните мерки, показват, че методологията, използвана за определяне на нормалната стойност, не е съвсем ясна за някои заинтересовани страни. С цел да се вземат под внимание тези коментари се обяснява допълнително, че методологията за определяне на нормалната стойност е описаната по-долу.
(61)
Като се има предвид, че всички искания за ТДПИ буха отхвърлени, нормалната стойност за всички включени в извадката производители износители от КНР беше определена въз основа на информацията, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(62)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката. В тази връзка се припомня, че съгласно член 1, параграф 4 от основния регламент „сходен продукт“ означава продукт, който е идентичен, т.е. еднакъв във всяко отношение с разглеждания продукт, или при липсата на такъв продукт - друг продукт, който макар и да не е еднакъв във всяко отношение, притежава характеристики, максимално доближаващи се до тези на разглеждания продукт.
(63)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби за независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които единичната цена е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи на оказалия съдействие бразилски производител.
(64)
Тази проверка показа, че за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишават разходите и че среднопретеглената продажна цена на всички видове е равна на себестойността на единица продукция или е по-висока от нея.
(65)
Съответно нормалната стойност, по вид на продукта, беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби, независимо от това дали тези продажби са били рентабилни. От това следва, че обратно на това, което е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, не е била определена конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
3.4.3. Експортна цена
(66)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 95 от регламента за временните мерки.
3.4.4. Сравнение
(67)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни заявиха, че като цяло методологията, използвана за сравняване на нормалната стойност с експортната цена, е погрешна, тъй като не сравнява сходни продукти, и че обстоятелствата, въз основа на които бяха направени корекции, не са били обяснени в достатъчна степен. По-специално, един производител износител заяви, че при камениновите продукти, които не са били произвеждани и продавани от производителя, използван за аналог, Комисията е следвало да сравни експортната цена с цената на вътрешния пазар за фаянсови изделия, надлежно коригирана, вместо да конструира нормална стойност. Освен това няколко производители износители твърдяха, че за няколко други видове на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители, сравнението между експортната цена и средната цена за килограм за немарков вид на продукта, продаван в Бразилия, основаващо се единствено на използвания тип керамичен материал, неизбежно е довело до сравнение между продукти, които не са сходни и по този начин до погрешни резултати. Освен това един производител износител заяви, че корекцията за „марка“ съгласно член 2, параграф 10, буква к), е занижена, докато друг производител износител заяви, че нивото на тази корекция не е основано на надеждни и подкрепени с доказателства данни и следователно не е оправдано. Същият производител износител също така заяви, че експортните му цени следва да се коригират с оглед на разликите в количествата, продавани на различните нива на търговия. Накрая, няколко заинтересовани страни заявиха, че методологията, използвана за корекции за разлики във физически характеристики, не е добре обоснована и не е ясно въз основа на какви данни са извършени тези корекции.
(68)
С оглед на получените коментари методологията, използвана за сравняване на цените и за корекции за целите на сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, беше изменена. Преди всичко за продукти, които на предварителния етап бяха сравнени на базата на средната цена за килограм за немарков продукт въз основа единствено на използвания керамичен материал, сравнението беше направено с най-близкия подобен продукт (вж. съображение 77 по-долу), което позволи по-точното и обективно сравнение на цените.
(69)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в извадката износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог на сходния продукт. Някои експортни сделки обаче засягаха нетипични видове на продукти, като например пръстени за салфетки, поставки за ножове и за чайници, за които не беше възможно да се осигури извършването на обективно сравнение. Поради това и като се има предвид, че тези сделки са незначителни, тъй като общата им стойност възлизаше на по-малко от 0,5 % от обема на износа, те бяха изключени.
(70)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха направени необходимите корекции, за да се отчетат разликите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разликите във физическите характеристики, нивото на търговия и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „марката“.
(71)
На първо място беше проучено дали се налага корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики.
(72)
В случаите, когато нормалната стойност беше определена въз основа на най-близкия подобен продукт (вж. съображение 68 по-горе), беше направена корекция за разлики във физическите характеристики, за да се гарантира обективност на сравнимостта на цените при сходните продукти.
(73)
По отношение на камениновите продукти експортната цена беше сравнена с цената на продажбите на вътрешния пазар на най-близкия подобен продукт, произвеждан и продаван в държавата аналог, т.е. продажната цена на продуктите, произведени от фаянс, вместо от каменина, но еднакви във всички други аспекти, коригирани нагоре с 5 %, за да отразяват ценовата разлика между каменинови и фаянсови изделия.
(74)
Един производител износител твърди, че производствените разходи и цената на дребно на фаянсовите продукти са по-високи, отколкото при каменинови продукти. Съответно експортната цена за неговите каменинови продукти е следвало да бъде коригирана надолу, а не нагоре. В подкрепа на това твърдение производителят износител разчита до голяма степен на собствените си оценки на производствените разходи, съответно за фаянсови и каменинови изделия, както и на извлечение от ценоразпис, указващ цените на дребно на фаянсови и каменинови изделия.
(75)
Тази информация, която беше представена на много късен етап от процедурата и едва след разгласяването на окончателните мерки, силно се различава от информацията, която беше предоставена на Комисията по време на разследването от други заинтересовани страни, а именно от жалбоподателя, промишлеността на Съюза и производителя в държавата аналог. Всички тези страни са посочили, че камениновите продукти са с по-високо качество, т.е. по-дълготрайни, от фаянсовите продукти и са по-скъпи за производство, тъй като по същество каменината е изпечена при висока температура глина, а фаянсът е изпечена при ниска температура глина. Съответно, камениновите изделия като цяло могат да се продават на по-висока цена. Тази информация се потвърждава и от публично достъпната пазарна информация.
(76)
Освен това следва да се отбележи, че въпросният производител износител не произвежда изделия от фаянс и поради това само е представил приблизителна оценка на производствените разходи за тях. Също така представеният ценоразпис не доказва убедително, че фаянсовите продукти са като цяло по-скъпи от камениновите продукти. Поради това представените доказателства не са достатъчни, за да докажат, че корекцията, направена с цел обективно сравнение на цените между нормалната стойност и експортната цена на каменинови продукти, е погрешна и следователно твърдението се отхвърля.
(77)
По отношение на други видове на продукта, при които сравнението на етапа на временните мерки се основаваше само на средната цена за килограм и керамичния материал, Комисията допълнително анализира разглежданите видове на продукта и сравни експортната цена с най-близкия подобен вид на продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог. В случаите, когато имаше разлики само по отношение на незначителна физическа характеристика, напр. тип глазиране или декорация, но всички други основни характеристики на вида на продукта бяха еднакви, продажната цена на най-близкия подобен вид на продукта беше коригирана с действителната разлика в цената, установена за разликите във физическите характеристики. За други видове на продукта, при които се различаваха повече физически характеристики, експортната цена беше сравнена със средната продажна цена на най-близкия подобен продукт. За тези видове на продукта най-близкият подобен продукт също имаше няколко или всички от следните основни физически характеристики: керамичен материал, вид на изделието, основна форма, декорация и глазиране.
(78)
Двама от включените в извадката производители износители заявиха, че подобно на корекциите, които се правят в случаите, в които само една незначителна физическа характеристика е различна, корекция следва да бъде направена и когато повече от една физическа характеристика на най-близкия подобен продукт е различна.
(79)
Следва да се припомни, че за случаите, в които се различаваше само една незначителна физическа характеристика, продажната цена на най-близкия подобен продукт беше коригирана, така че да отчита действителната разлика в цената, установена за въпросната разлика, докато, от друга страна, когато се различаваха повече физически характеристики, сравнението беше направено въз основа на средната продажна цена на продукта с еднакви физически характеристики. Следователно в последния случай не е необходима корекция във връзка с цената за всяка физическа разлика между сходните продукти, тъй като те имат едни и същи основни физически характеристики. Поради тази причина това искане не може да бъде прието.
(80)
Един от производителите износители, посочени по-горе, поиска и допълнителни корекции за разлики във физическите характеристики по отношение на теглото и на белотата на разглеждания продукт. Той заяви, че използва суровина с ниско качество и че, следователно, разходите за неговите продукти и тяхната цена са по-ниски, отколкото тези за сходния продукт, произвеждан в държавата аналог. Поради това неговата експортна цена следва да бъде коригирана в разумен размер. В това отношение на първо място следва да се припомни, че на дружеството не е предоставен статут на работещо в условията на пазарна икономика и че поради това производствените му разходите не бяха проверени. Освен това твърдението, че неговите продукти са около 5 % по-тежки от стандартните продукти, не беше придружено от никакви проверими или подкрепящи документи и следователно беше сметнато за неоснователно. По отношение на белотата, при условие че въпросният производител износител призна в коментарите си, че неговите продукти са с нормална белота, той не успя да обясни какво оправдава корекция в това отношение. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(81)
Друг производител износител заяви, че Комисията не е успяла да сравни някои от неговите експортни продажби с нормалната стойност на съответния най-близък подобен продукт. Този износ засягаше продажби на декорирани продукти чрез несвързан търговец, който, според твърденията, е осигурявал декорацията (декал) безплатно. Вследствие на това експортната цена не е включвала разходите за декорация и е трябвало да бъде сравнена с нормалната стойност, определена за продукти без декорация или, като алтернативен вариант, средната нормална стойност на стоки със и без декорация.
(82)
Следва да се припомни, че производствените разходи не са фактор от значение за сравнимостта на цените, която се основава единствено на сравнението между нормалната стойност и експортната цена за сходни продукти. Също така от предоставената информация е ясно, че разглежданите изнесени продукти наистина са били декорирани, въпреки че според твърденията производителят износител не е поел пълните разходи, свързани с добавената стойност, която може да е резултат от декорацията. Това обаче не е фактор, който би могъл да оправдае ценова корекция за разлики във физическите характеристики със сходния продукт в държавата аналог. Във всеки случай, предвид късния етап на процедурата, на който това твърдение беше изказано, данните, представени в подкрепа на въпросното твърдение, не могат да бъдат проверени. Поради това твърдението се отхвърля.
(83)
С оглед на голямото разнообразие от възможни комбинации в сервизи от керамични съдове, произвеждани и продавани съответно в КНР и в Бразилия, за целите на постигане на обективна сравнимост на цените беше счетено за необходимо различните сервизи да бъдат групирани въз основа на броя и вида на артикулите, комбинирани в даден сервиз. Средната цена на вътрешните продажби в държавата аналог за различните комбинации от сервизи, групирани по този начин, беше сравнена с експортната цена за комбинации от сервизи, попадащи в тези групи.
(84)
Един производител износител заяви, че поради голямото разнообразие от възможни комбинации от продукти, съставляващи сервиз, методологията на групиране не дава възможност за обективно сравнение на цените, тъй като тя не отчита характеристиките на всеки елемент, съставляващ сервиза. Поради това този производител износител твърдеше, че сервизите следва да бъдат изключени от изчислението на дъмпинговия марж.
(85)
Следва да се припомни, че изчисляването на дъмпинга за сервизи се основава на сравнение между средната цена за килограм, а не за всеки отделен артикул. Следователно не е необходимо да се установи точната комбинация от различни изделия във всеки сервиз за целите на обективно сравнение на цените по отношение на сервизите. Използваната методология на групиране взема предвид основните характеристики на различните комбинации от сервизи, доколкото сервизите са определени например като сервизи за кафе и/или за чай, сервизи за хранене или други сервизи, както и броят на комбинираните изделия. При тези обстоятелства се счита, че е направено обективно сравнение по отношение на сервизите по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. От това следва, че твърдението не може да бъде прието.
(86)
Освен това, както се посочва в съображение 99 от регламента за временните мерки, разследването установи, че китайските производители износители като цяло класифицират продукта си според качеството в до пет различни класа от А до Д, между които съществуват значителни ценови разлики. По-голямата част от износа за Съюза се състои обаче от клас А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или основана на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и позволява ценови различия. От друга страна, производителят от държавата аналог продава само стоки с качество, равно на клас А, на вътрешния бразилски пазар и поради това беше счетено, че сравнимостта на цените е нарушена. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайския клас А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар. Равнището на тази корекция се определя индивидуално за всяко едно от включените в извадката дружества, когато е уместно и на базата на действителната и проверена ценова разлика между различните класове.
(87)
След разгласяването на окончателните мерки един включен в извадката производител износител се представи и изказа твърдението, че част от неговите експортни продажби, които са реализирани чрез несвързан търговец, се е състояла от комбинация от стоки от клас А и клас Б и поради това следва да се извърши корекция на ценовото равнище към клас А. Той заяви, че ценовата разлика възлиза на 25 %, и представи копия на фактурите и ценовите котировки като подкрепящо доказателство.
(88)
Тази информация обаче не беше предоставена по време на разследването, включително при проверката на място или след разгласяването на временните констатации на Комисията. Напротив, по време на цялото разследване този производител посочваше, че изнася продукти само с качество от клас А. Не беше представен пълен ценоразпис, макар че това беше поискано във въпросника, за да може да се извърши количествено определяне на предполагаемите ценови разлики между различните класове, а само ограничен брой ценови котировки. При тези обстоятелства и като се има предвид твърде късният етап от процедурата, на който беше предоставена информацията, нейната надеждност е под въпрос и не може в никакъв случай да бъде проверена. Следователно искането се отхвърля.
(89)
Второ, както е описано в съображение 98 от регламента за временните мерки, беше проучено дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. Беше установено, че експортната цена е на различно ниво на търговия от нормалната стойност, тъй като китайският износ се е извършвал основно на едро, а продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски канали въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават обективната сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Съответно, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, последната беше определена за всеки вид на продукта и коригирана за всяко ниво на търговията чрез използване на ценовите разлики, установени между различните нива на търговия в държавата аналог. Следва да се припомни, че когато е целесъобразно, в регламента за временните мерки е извършена допълнителна корекция за нивото на търговия въз основа на констатираната разлика по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия (съображение 98 от регламента за временните мерки). Тази допълнителна корекция беше счетена за оправдана, тъй като разследването, на етапа на временните мерки, показа, че макар преимуществено китайските експортни продажби да са извършени в значителни количества, по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар са реализирани в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговия. Допълнителното разследване и по-подробен анализ на вътрешните продажби в държавата аналог обаче, противно на временните констатации, показаха, че съотношението между малки и големи количества, продавани от избрания за аналог производител, е сходно с това при китайските производители износители. Съответно тази корекция вече не се счита за уместна или обоснована.
(90)
Трето, както е описано в съображение 100 от регламента за временните мерки, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не изнасят маркови продукти, а по-скоро продукти с търговска марка на разпространителя или немаркови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, носещи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които поради това се изискват по-високи пазарни цени, а немарковите продукти и/или продуктите с търговска марка на разпространителя, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че добавената стойност на марковите продукти по принцип не може да бъде точно определена количествено сама по себе си, тъй като тя е различна при отделните марки и зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаваемост на марката и други фактори, които не могат да бъдат измерени количествено, в този конкретен случай бразилският производител потвърди, че продуктите с неговата марка могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други продукти, които не са маркови. Освен това в специален доклад относно бразилския пазар за съдове и прибори за сервиране или за кухня беше потвърдено, че бразилските клиенти са изключително силно ориентирани към марковите продукти и че бразилският производител от държавата аналог е добре наложил се и е много известен производител. С оглед на тези факти беше извършено коригиране надолу с 40 % на продажната цена на вътрешния пазар на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(91)
По отношение на горепосочените корекции следва да се припомни, че двама производители износители поставиха под въпрос както основанието, на което е извършена корекцията, така и нивото на корекцията (вж. съображение 67 по-горе). Въпреки това е неоспоримо, че за един марков продукт се изисква по-висока продажна цена, отколкото за еднакъв немарков продукт, и че сравнимостта на цените е засегната от това. Освен това, в допълнение към информацията, предоставена от производителя в държавата аналог, актуални и проверени данни за цените на оказал съдействие производител в Тайланд, както и информацията, получена от един производител от Съюза след разгласяването на временните мерки, потвърдиха, че степента на корекция е подходяща. По-специално за ситуацията на пазара в Тайланд беше установено, че е сравнима с тази на бразилския пазар, тъй като има само няколко известни и отдавна наложили се марки. Следователно тези твърдения не могат да бъдат приети.
(92)
След разгласяването на окончателните мерки нито един производител износител не продължи да поддържа възражението си срещу тази корекция, докато от сдружението на жалбоподателите твърдяха, че корекцията за търговска марка е прекалено висока, по-специално по отношение на продуктите, които не са от порцелан. В подкрепа на това твърдение жалбоподателят посочи ценоразписите и информацията, предоставена от някои производители от Съюза.
(93)
Въпреки че представената информация потвърждава констатациите на Комисията, че добавената стойност на една марка на всеки един пазар е различна за отделните дружества/търговски марки, предоставената информация не е такава, че да постави под въпрос нивото на корекция, което беше определено за марковите продукти, продавани от избрания за аналог производител на вътрешния бразилски пазар, тъй като представената информацията засягаше само пазара на Съюза. С оглед на големия брой производители от Съюза, разнообразието на пазара на Съюза с неговите регионални различия, що се отнася и до ориентацията към маркови стоки, и високия пазарен дял на вноса от Китай, положението на пазара на Съюза е доста различно от това на бразилския пазар. Поради това и с оглед на изложеното в съображения 90 и 91 по-горе, това твърдение не може да бъде прието.
(94)
Както е описано в съображение 101 от регламента за временните мерки, бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които беше доказано, че те се отразяват върху сравнимостта на цените.
3.5. Дъмпингови маржове
(95)
Поради липсата на коментари методологията, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, посочена в съображения 102-105 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(96)
След разгласяването на временните мерки Комисията беше информирана, че някои от търговските дружества, които не произвеждат разглеждания продукт, погрешно са били посочени в приложение I към регламента за временните мерки и следователно са подложени на антидъмпинговото мито, определено за оказалите съдействие производители износители. Комисията информира тези дружества за намерението си да заличи имената им от приложение I и им предостави възможността да представят коментари. След като бяха разгледани получените коментари, имената на няколко търговски дружества бяха заличени от приложение I. Когато беше целесъобразно, те бяха заменени със съответния оказал съдействие производител износител.
(97)
Като се вземат предвид извършените корекции на нормалната стойност и на експортната цена, изложени в съображения 67-94 по-горе, и при липсата на допълнителни коментари, окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Мито (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Невключени в извадката оказали съдействие производители износители
17,9
Всички други дружества
36,1
4. ВРЕДА
4.1. Разглеждан период
(98)
След разгласяването на окончателните мерки няколко от заинтересованите страни отново изказаха твърдението, че разглежданият период следва да започва през 2009 г. вместо през 2008 г., тъй като икономическата криза е започнала през 2008 г. и тенденцията между 2009 г. и 2011 г. би била ясна. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че 2009 г. не представлява по-целесъобразна година от началото на разглеждания период с оглед на факта, че въздействието на икономическата криза беше напълно осезаемо през тази година, което доведе до значителен спад на потреблението в сравнение с 2008 г. Поради това искането се отхвърля окончателно.
4.2. Производство и промишленост на Съюза
(99)
В съвместно заявление няколко вносители оспориха метода за изчисляване на данните за производството на Съюза, посочен в съображение 108 от регламента за временните мерки. Няколко заинтересовани страни повториха тези коментари след разгласяването на окончателните мерки. По-специално те считаха, че процедурното изискване не е било изпълнено от жалбоподателите, тъй като наличната статистика на PRODCOM е предполагала много по-високо равнище на производството на ЕС на сходния продукт от посочените в същото съображение 240 200 тона, в резултат на което жалбоподателите биха представлявали по-малко от 25 % от производството на Съюза на сходния продукт. Тези страни бяха изчислили размер на производството на Съюза от 313 187 тона по време на РП и бяха стигнали до този резултат чрез използването на пълните данни на PRODCOM за порцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня и извършване на корекция с 20 % надолу за непорцеланови керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, по аналогия с методиката, прилагана от жалбоподателя и по време на разследването за установяване на обема на вноса.
(100)
В това отношение на първо място следва да се отбележи, че в рамките на задължителния анализ на жалба срещу дъмпингов внос и в съответствие с член 5, параграф 4 от основния регламент службите на Комисията извършиха щателна проверка преди започване на разследването. Комисията анализира данните в жалбата и се свърза с всички известни производители от Съюза и ги прикани да предоставят данни за производството и своята позиция по отношение на жалбата, както и да подпомогнат Комисията при определяне на други възможни производители, ако има такива. Сдружения на производители също предоставиха информация за производството.
(101)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че източниците на данни и методологията за определяне на размера на производството на Съюза, използвани за всяка година от разглеждания период, също бяха описани в съображение 107 от регламента за временните мерки, т.е. в съответствие на това, което беше направено на етапа на жалбата, те се основават на данни, предоставени от европейските и националните сдружения, подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с други статистически източници (по-специално PRODCOM).
(102)
Както беше обяснено от жалбоподателите по време на разследването, данните, предоставени от европейското сдружение, що се отнася до порцелановите изделия, са се основавали на данните на PRODCOM за порцеланови съдове и прибори за сервиране или за кухня, тъй като кодът на PRODCOM за този продукт съвпада с порцелановите изделия, обхванати от настоящото разследване. Що се отнася до непорцелановите продукти, данните на PRODCOM не могат да се използват, тъй като обхващат много по-голям брой изделия в сравнение с непорцелановите продукти, обхванати от настоящото разследване. Поради това за тези продукти националните сдружения бяха събрали съответните данни въз основа на своите задълбочени познания за съответните пазари и тези данни са били подложени на кръстосана проверка от европейското сдружение, преди окончателните данни да бъдат предоставени на Комисията. Тези данни бяха актуализирани по време на разследването. Освен това списък на всички известни производители се съдържаше в неповерителното досие и вниманието на Комисията беше насочено към съществуването на още само трима производители в Румъния. Различията между статистиката на PRODCOM и количеството от 240 200 тона произтича от факта, че продуктовият обхват на настоящото разследване не съответстваше на кодовете за статистически данни на PRODCOM що се отнася до непорцелановите продукти, т.е. този обхват е много по-тесен. По отношение на статистиката за вноса на Евростат, тази разлика би могла действително да бъде отчетена, като се извърши корекция с 20 % надолу, но това не беше подходящо в случая с данните за производството на ЕС, докладвани в базата данни PRODCOM. В частност данните от PRODCOM от две държави членки изглеждаха силно завишени при прилагане на същата методология.
(103)
Следователно методологията, използвана от заинтересованите страни и посочена в съображение 99 по-горе, е погрешна. Освен това не беше представено доказателство за това, че производството, докладвано от която и да било държава членка, включително двете държави членки, посочени по-горе, и включено в неповерителното досие, е занижено. Следва също така да се отбележи, че за някои държави членки данните, представени от европейското сдружение и използвани в настоящото разследване, бяха значително по-високи, отколкото ако бяха използвани коригирани данни от PRODCOM. С оглед на горепосоченото не съществува основание за съмнения относно данните за производството, докладвани в рамките на настоящото разследване, и резултата от проверката на представителността.
(104)
Поради липсата на други коментари, изложеното в съображения 107 и 108 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(105)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите за потреблението на Съюза, посочени в съображение 110 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистическите данни на PRODCOM за производството и продажбите на Съюза, както е обяснено в точка 4.2 по-горе, и поради това се отхвърля.
(106)
Въпреки това, при повторното сверяване със статистическите данни на Евростат за вноса беше установено, че те са били актуализирани след налагането на временните мерки, което е довело до някои незначителни промени. Следователно, за по-голяма изчерпателност, въз основа на тези актуализирани статистически данни на Евростат за вноса и коментари по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза, извършени на пазара на Съюза, потреблението на Съюза се е променило, както следва:
Таблица 1
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление на Съюза
826 897
687 587
750 828
727 411
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(107)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 109 и 111-112 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.4. Внос от засегнатата държава
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(108)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха стойностите, посочени в съображение 113 от регламента за временните мерки. Това твърдение се основаваше на погрешното използване на статистически данни на PRODCOM и поради това се отхвърля.
(109)
Въз основа на актуализираните статистически данни за вноса на Евростат (вж. съображение 106 по-горе) обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се променили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 325
516 624
486 170
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 498
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(110)
Актуализираните обеми, стойности и тенденции са почти еднакви с анализираните в регламента за временните мерки. Пазарният дял на вноса от Китай е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,8 % през РП. Цената на вноса се е увеличила с почти 18 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон на 1 498 EUR/тон.
(111)
Една от страните изказа твърдение за пълна липса на връзка между цените и обемите на вноса от Китай. В тази връзка и в съответствие с член 3, параграф 3 от основния регламент трябва да се обърне внимание на това дали е налице значително увеличение на дъмпинговия внос в абсолютен размер или по отношение на производството или потреблението в Съюза. По отношение на въздействието на дъмпинговия внос върху цените се преценява дали в резултат на дъмпинговия внос е налице цена, значително по-ниска в сравнение с цената за сходен продукт на промишлеността на Съюза или дали в резултат на този внос е налице значителен натиск върху цените по друг начин или е налице значително препятстване на увеличението на цените, което би настъпило иначе. Нито един от тези фактори няма достатъчно значение при вземането на решение.
(112)
В контекста на казаното по-горе следва да се отбележи следното. На първо място, когато потреблението на Съюза се е възстановило (2009-2010 г.), е имало значително увеличение на цените на вноса от Китай, което позволява да се предположи, че е налице връзка между двете. Още по-важно е, че развитието на цените на вноса от Китай през разглеждания период следва да бъде оценено в контекста на много голямата разлика в цените, която вече е съществувала през 2008 г. и която се онагледява от средните цени на вноса от Китай (таблица 2) и средните за Съюза продажни цени (таблица 9), описани в регламента за временните мерки. Тези големи ценови разлики се потвърждават от високите нива на подбиване на цените през РП. Поради това нарастването на цената не е попречило на вноса от Китай да увеличи пазарния си дял през разглеждания период. Всъщност този внос е продължил да упражнява изключително силен натиск върху цените на промишлеността на Съюза, които са намалели с 12 % през разглеждания период. Следователно този коментар не може да бъде приет.
(113)
Що се отнася до развитието на цената на вноса (повишаване) и обема на вноса (намаляване) от 2008 до 2011 г. и след това през 2012 г., представено от една включена в извадката група от производители износители от Китай, наблюдаваната тенденция за увеличаване на средните цени на вноса не може да постави под въпрос констатацията за причиняващ вреда дъмпинг по време на РП. Що се отнася до развитието на обемите на вноса от Китай и както вече беше подчертано в съображение 114 от регламента за временните мерки и отново в съображение 109 по-горе, показателят за пазарния дял сочи увеличение на пазарния дял на вноса от КНР с 2 процентни пункта. Освен това и както беше подробно обяснено в съображения 116 и 117 от регламента за временните мерки и в съображение 111 по-горе, налице е било съществено подбиване на цените от страна на вноса от Китай.
4.4.2. Подбиване на цените
(114)
След разгласяването на временните мерки няколко заинтересовани страни поискаха повече информация за изчисленията за подбиването на цените от вече предоставената в съображение 116 от регламента за временните мерки. Доколкото чувствителният характер на тази информация, както и фактът, че на производителите от Съюза беше гарантирана анонимност, позволяват това, беше предоставена допълнителна информация.
(115)
По аналогия на решението, взето след налагането на временните мерки, да се изключат от списъците за изнасяните продукти някои „нетипични“ продукти за целите на изчисляване на дъмпинга (вж. съображение 69 по-горе), тези продукти също бяха изключени от списъците за изнасяните продукти, използвани за изчисляване на вредата. Тази промяна повлия само незначително върху маржовете на подбиване на цените, които поради това останаха в същите граници като посочените в съображение 117 от регламента за временните мерки.
(116)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 113-117 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5. Състояние на промишлеността на Съюза
4.5.1. Общи съображения
(117)
Няколко страни заявиха, че фактът, че по няколко фактора за вредата е настъпило подобрение между 2009 и 2010 г. и РП, показва, че промишлеността на Съюза се развива в положителна насока. Следва да се отбележи обаче, че този анализ е непълен и че той не взима предвид развитието на тези фактори през целия разглеждан период. Обясненията, дадени в съображение 23 от регламента за временните мерки, също трябва да бъдат взети предвид в това отношение.
(118)
По искане на една заинтересована страна се потвърждава, че макроикономическите показатели бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза, а микроикономическите бяха анализирани на нивото на включените в извадката производители от Съюза, което включваше дружества, които не са сред жалбоподателите.
(119)
От CCCLA заявиха, че микро- и макроикономически показатели, които са представени във регламента за временните мерки, не са били представителни, тъй като общото производство в Съюза би било много по-високо, отколкото показват данните, използвани в настоящото разследване. С оглед на анализа и заключенията съгласно точка 4.2 по-горе обаче този аргумент се отхвърля.
(120)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 118-121 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2. Макроикономически показатели
4.5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(121)
Както е посочено в раздел 4.1 по-горе, няколко вносители оспориха данните за производството, представени в съображение 122 от регламента за временните мерки. Тези данни обаче бяха подложени на кръстосана проверка и се потвърждават.
(122)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 122-124 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
(123)
Актуализацията в таблица 2 не оказва въздействие върху таблици 4 и 5 от регламента за временните мерки.
(124)
Поради липсата на коментари относно обема на продажбите и пазарния дял, съображения 125 и 126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4.5.2.3. Заетост и производителност
(125)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за заетостта и производителността, посочени в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че те не съответстват на ситуацията, която описват някои статистически данни на Евростат (8).
(126)
Данните за двата показателя обаче бяха подложени на кръстосана проверка и счетени за точни. Данните, представени от страните, бяха твърде общи и не бяха свързани с производството на сходния продукт. Поради липсата на други коментари относно заетостта и производителността изложеното в съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(127)
Поради липсата на коментари по отношение на размера на дъмпинговия марж изложеното в съображение 129 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3. Микроикономически показатели
4.5.3.1. Складови наличности
(128)
В съвместно изявление няколко вносители оспориха данните за складовите наличности, представени в съображение 130 от регламента за временните мерки, и тяхното значение в сравнение с публично достъпни данни по отношение на някои производители от Съюза. Те също така изразиха несъгласие с твърдението, че промишлеността на Съюза работи основно по поръчка.
(129)
По отношение на въпроса за работата по поръчка разследването потвърди, че това е така за включените в извадката производители от Съюза, както и че е обичайна практика в сектора. Освен това данните за складовите наличности, представени във регламента за временните мерки, се отнасяха до проверени данни за складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза, които се смятат за най-надеждните данни.
(130)
След разгласяването на окончателните мерки горепосочените коментари бяха повторно представени, но не бяха представени нови аргументи. Поради липсата на допълнителни коментари относно складовите наличности изложеното в съображение 130 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.2. Продажни цени
(131)
Поради липсата на коментари по отношение на данните за продажните цени, посочени в регламента за временните мерки, изложеното в съображение 131 от временния регламент се потвърждава.
4.5.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и заплати
(132)
След разгласяването беше установена техническа грешка при изчисляването на нетната печалба на промишлеността на Съюза и възвръщаемостта на инвестициите (ВИ). Тази грешка беше поправена и коригираните данни са, както следва:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от нетния оборот)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Индекс (2008 г. = 100)
100
74
-13
84
ВИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Индекс (2008 г. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Посочената по-горе корекция не повлия съществено върху временните констатации по отношение на тези два показателя. Въпреки това, среднопретегленото ниво на печалбата на включените в извадката производители по време на разглеждания период е било малко по-ниско от временно установеното, като се е понижило от 3,8 % на 3,2 % (вместо от 4,2 % на 3,5 %). Възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията, наблюдавана при печалбата, но, както беше посочено и от няколко заинтересовани страни след разгласяването на окончателните мерки, през разглеждания период се е развивала преди всичко положително, а не отрицателно.
(134)
Една от заинтересованите страни оспори нестабилното финансово състояние на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, както е посочено в съображение 134 от регламента за временните мерки. Тази страна твърдеше, че само вреда, причинена от дъмпинг, може да се вземе под внимание и че не е бил установен дъмпинг за друг период освен за 2011 г. Позоваването на състоянието на промишлеността на Съюза в това съображение обаче беше направено само с цел да се анализира въпросът дали печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, може да се вземе предвид като представителна за печалбата на промишлеността при нормални условия. Беше установено, че това не е възможно.
(135)
Няколко страни оспориха служещото за сравнение равнище на печалба, посочено в съображение 135 от регламента за временните мерки, и/или предложиха други (по-ниски) показатели за сравнение.
(136)
Група китайски производители износители заявиха, че нивото на печалба през РП показва добър процент на рентабилност. Това твърдение обаче не беше подкрепено с факти. Друга от страните също заяви, че нивата на печалба, представени в регламента за временните мерки, могат да се считат за нормални нива и тази страна се позова на публично достъпни данни за печалбата на германски производител между 1999 и 2007 г. Още една заинтересована страна заяви, че равнището на печалбата през РП, изложено в регламента за временните мерки, би могло да се счита за „нормално“ въз основа на заключенията на проучване, осъществено от Комисията (9), което включваше данни за печалбата на германски производител между 2004 и 2007 г. Подобни твърдения бяха получени след разгласяването на окончателните мерки.
(137)
В това отношение следва да се припомни, че в регламента за временните мерки беше направено заключението, че печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба, тъй като промишлеността на Съюза в този момент вече е била в нестабилно състояние, както е обяснено в съображение 134 от временния регламент. Освен това беше установено, че публично достъпните данни за печалбата на германски производител за периода 1999-2007 г., посочени по-горе, засягат не само производствените дейности, свързани с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, но също и други важни сегменти. Що се отнася до проучването на Комисията, посочено в съображение 136 по-горе, с оглед на обхвата, целта и момента на провеждане на това проучване то не беше сметнато за подходяща основа за определяне на рентабилността. Например, по отношение на разглеждания продукт, то се отнася само до рентабилността на едно дружество. На последно място, и трите изявления, посочени в съображение 136, които са в противоречие с изявлението, посочено в съображение 141 по-долу, не са достатъчно подкрепени с факти. Поради това се потвърждава, че процентът на печалбата (3,2 %), наблюдаван по време на РП, не може да бъде смятан за приемлив за този продукт.
(138)
Една от заинтересованите страни заяви, че равнищата на печалба за вътрешния дизайн, обзавеждането и/или храните в секторите за търговия на дребно в Швеция следва да се използват като база за сравнение. Като се има предвид обаче, inter alia, разликата в нивата на инвестиции за секторите на производството и на търговията на дребно, това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(139)
След разгласяването на окончателните мерки една от страните заяви, че да се смята за разумна печалбата от 6 %, установена в рамките на разследването относно обувките, за нормално равнище на печалба в настоящия случай не би било целесъобразно, тъй като то е било установено през 2006 г., когато икономическите обстоятелства са били много по-благоприятни в сравнение с 2013 г. Този довод не може да бъде приет. На първо място, страната се позовава на икономическите обстоятелства като цяло, а не на конкретната ситуация на пазара за съдове и прибори за сервиране. Вярно е, че потреблението е спаднало значително през 2009 г., но след това се е възстановило в значителна степен. Още по-важно е, че развитието на потреблението следва не се разглежда изолирано. Предвид големия обем на дъмпинговия внос (пазарен дял от 66,8 %), равнището на дъмпинга (дъмпингови маржове от 13,1 % до 36,1 %) и нивото на подбиване на цените (от 26,5 % до 47,6 %), състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза би било много по-различно, ако вносът бе извършен на недъмпингови цени. Поради тази причина аргументът следва да бъде отхвърлен.
(140)
Някои други страни предложиха база за сравнение, използвана в друго антидъмпингово разследване, т.е. разследването относно керамичните плочки (10). След разгласяването на окончателните мерки бяха получени подобни коментари. Следва обаче да се отбележи, че керамичните плочки, за разлика от обувките от естествена кожа и съдовете и приборите за сервиране, не могат да се разглеждат като потребителски продукт по същия начин. Например честотата, с която домакинствата купуват или заменят керамичните съдове и прибори за сервиране и начинът, по който те се предлагат на пазара и, в крайна сметка, се продават на потребителите са по-близки до тези при обувките от естествена кожа, отколкото при керамичните плочки. Поради това искането за използване на целевата печалба, приложена и в разследването относно керамичните плочки, се отхвърля.
(141)
Жалбоподателите твърдяха, че използваното за сравнение ниво на печалбата следва да бъде по-скоро над 10 %, тъй като производството на продукти от областта на съдовете и приборите за сервиране е капиталоемка дейност, която освен това изисква висока степен на нови инвестиции и иновации. Макар да беше потвърдено, че действително разглежданото производство е капиталоемко и налага непрекъснати инвестиции, информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не може да промени временно използвания за сравнение показател. Разследването не стигна до заключението, че този използван за сравнение показател би бил най-подходящият за всички производители от Съюза.
(142)
Група от вносители оспори данните за рентабилността в регламента за временните мерки и изчисли рентабилността въз основа на данните за производствените разходи, данните за продажните цени и обеми в Съюза и данните за експортните продажни цени във временния регламент, като стигна до заключението, че промишлеността на Съюза всъщност е реализирала печалба от 6 % през РП. Това изчисление обаче е грешно, тъй като то комбинира данни от различни източници (включените в извадката производители от Съюза, промишлеността на Съюза като цяло и Евростат).
(143)
Поради липсата на допълнителни коментари в това отношение с настоящия регламент се потвърждава изложеното в съображения 132-137 от регламента за временните мерки.
4.5.3.4. Производствени разходи
(144)
В съвместно изявление няколко вносители заявиха, че данните за производствените разходи в съображение 138 от регламента за временните мерки не съответстват на развитието на разходите за труд и енергия, което показват данните на Евростат. Страните подчертаха, че разходите за труд са нараснали в държавите членки. Също така развитието на разходите за енергия в Съюза не подкрепя заключението за намаляване на производствените разходи.
(145)
В това отношение се отбелязва, че разходите за труд и енергия, представени от страните, са твърде общи. Освен това фактът, че промишлеността на Съюза е успяла да намали производствените разходите през период, когато общата тенденция е в обратна посока, показва изключителните усилия, положени от промишлеността на Съюза за намаляване на разходите и запазване на конкурентоспособността.
(146)
Данните за производствените разходи, изложени в регламента за временните мерки, представляват проверените производствени разходи за включените в извадката производители от Съюза. Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 138 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.5.3.5. Заключение относно вредата
(147)
Няколко страни оспориха заключението относно вредата, изложено в регламента за временните мерки, въз основа на това, че има подобрение по няколко показателя за вреда през последната част от разглеждания период. Този въпрос обаче не може да постави под съмнение факта, че повечето от показателите за вреда са се влошили през разглеждания период. Това влошаване на показателите за вреда се наблюдава за повечето макроикономически показатели, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти, заетост, както и за показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например рентабилност и инвестиции.
(148)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 139 и 143 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(149)
Поради липсата на коментари относно съображение 144 от регламента за временните мерки изложеното в посоченото съображение се потвърждава.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(150)
Няколко страни оспориха заключението, изложено в съображение 148 от регламента за временните мерки. При все това, макар че някои от процентите, които бяха посочени в съображения 145 и 147 от регламента за временните мерки, бяха леко променени, както беше обяснено по-горе, това не променя фактите и заключенията, съдържащи се в съображения 145 - 148 от временния регламент.
(151)
В действителност, като се има предвид развитието на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай, е ясно, че няма противоречие между съображение 147 от регламента за временните мерки, по-специално по отношение на твърдението, че понижаването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовия натиск, предизвикан на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от КНР, и промените в пазарния дял на промишлеността на Съюза, както се твърди от една от страните.
(152)
Освен това фактът, че цените на вноса от КНР са се увеличили през разглеждания период, както беше посочено от няколко страни, не променя констатацията за подбиване на цените и причиняващ вреда дъмпинг през РП.
(153)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, изложеното в съображения 145-148 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Внос от трети държави, различни от засегнатата държава
(154)
Както е посочено в съображение 106 по-горе, след налагането на временните мерки бяха актуализирани данните от Евростат относно вноса. При извършването на кръстосана проверка на тези нови данни с предишни данни, съдържащи се в регламента за временните мерки, беше открита техническа грешка в изчисляването на стойностите за вноса от Тайланд и Турция. Тази грешка беше коригирана и, съответно, окончателните данни относно вноса на сходния продукт от трети държави въз основа на данните от Евростат са, както следва:
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 972
81 464
81 595
89 146
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 590
2 519
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (в тонове)
26 978
25 303
25 485
29 336
Индекс (2008 г. = 100)
100
94
94
109
Пазарен дял (%)
3,3
3,7
3,4
4
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 776
2 649
2 802
2 855
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
101
103
Обем на вноса от Тайланд (тонове)
25 916
20 660
20 600
25 213
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
79
97
Пазарен дял (%)
3,1
3
2,7
3,5
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 246
1 183
1 403
1 356
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
113
109
(155)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(156)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през РП).
(157)
Преди публикуването на регламента за временните мерки от CCCLA отбелязаха, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай. След това няколко страни оспориха заключението на регламента за временните мерки, що се отнася до вноса от Турция.
(158)
Като се има предвид, че действително беше налице явна грешка в отчитането на вноса от Турция в регламента за временните мерки, както и актуализираните данни, посочени по-горе, нищо не дава основания да се предположи, че вносът от Турция, предвид неговите цени и пазарен дял, може да наруши причинно-следствената връзка между износа от Китай на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Следва също да се отбележи, че невключването на вноса с произход от Турция в жалбата не може да се определи като дискриминационно, тъй като към момента на започване на разследването не са били налице достатъчно доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, що се отнася до вноса от Турция.
(159)
През целия разследван период пазарният дял на вноса от Тайланд не е надхвърлял 3,5 %.
(160)
Поради горепосочените причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено върху състоянието на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Пазарни сегменти
(161)
Поради липсата на нови коментари относно пазарните сегменти изложеното в съображения 156-158 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.3. Потребление и търсене
(162)
Една от страните предположи, че вредата може да се обясни с дългосрочно намаляване на търсенето на продукти, произведени в Съюза. Разследването обаче не потвърди наличието на такава тенденция, както вече беше обяснено в съображение 112 от регламента за временните мерки.
(163)
Поради липсата на други коментари по отношение на потреблението и търсенето изложеното в съображения 159-166 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(164)
Една от страните посочи, че през разглеждания период средните експортни цени на Съюза са били по-ниски от средните продажни цени на пазара на Съюза. Това би могло да се отрази на способността на промишлеността на Съюза да прави нови инвестиции или да наема нови служители. Подобен аргумент беше изложен отново след разгласяването на окончателните мерки. Както вече беше посочено в съображение 169 от регламента за временните мерки обаче, повечето от показателите за вреда не могат да бъдат повлияни от резултатите на експортните продажби. Освен това може да се изтъкне аргументът, че тези продажби са били начин за частично компенсиране на вредата, претърпяна на пазара на Съюза. Освен това поради факта, че средните цени са изчислени, като се раздели общата стойност на продажбите на сходния продукт на общият обем на тези продажби, различно продуктово съдържание на продажбите, реализирани на пазара на Съюза в сравнение с експортните продажби, също може да доведе до съществени различия в средните продажни стойности като цяло. Накрая, тези експортни продажби са представлявали по-малко от 37 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза, т.е. основен пазар за промишлеността на Съюза все още без всякакво съмнение е бил вътрешният пазар на Съюза. Поради това аргументът, че тези експортни продажби са нанесли вреда на промишлеността на Съюза до степен, нарушаваща причинно-следствената връзка между вноса от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се отхвърля.
(165)
Поради липсата на нови коментари по отношение на износа, осъществяван от промишлеността на Съюза, изложеното в съображения 167-170 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.5. Премахване на квотите за внос
(166)
След въвеждането на временните мерки друга от страните изказа предложението, че премахването на квотите за внос е имало въздействие върху производителите от Съюза през разглеждания период. Въпреки това не бяха представени нови факти, които биха могли да променят заключението в съображение 173 от регламента за временните мерки.
(167)
Поради липсата на нови подкрепени с факти коментари по отношение на премахването на квотите за внос, изложеното в съображения 171-173 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(168)
След налагането на временните мерки някои страни изказаха твърдението, че разследването за картел, започнато от германските власти, посочено в съображение 175 от регламента за временните мерки, и глобата за картел, посочена в същото съображение, не са били надлежно взети под внимание. По отношения на тези твърдения може да се каже следното в допълнение към това, което вече беше посочено в съображения 174 и 175 от регламента за временните мерки.
(169)
Германското разследване за картел във връзка с твърдения за определяне на цените за периода от юли 2005 г. до февруари 2008 г. все още не е приключило. Тъй като на производителите от Съюза беше гарантирана поверителност и с оглед на факта, че окончателните резултати от текущото германско разследване не са съобщени публично до момента, не е възможно да се коментират подробности относно извършения анализ. Въпреки това може да бъде потвърдено, че нито един от включените в представителната извадка производители от Съюза не е предмет на посоченото текущо разследване. Разследването стигна също така до заключението, че микроикономическите показатели не са били повлияни от разследваните практики, а макроикономическите показатели са били повлияни само в много ограничена степен, ако изобщо са били повлияни.
(170)
Що се отнася до констатациите относно картелирането по отношение на обзавеждането за баня, следва да се припомни, че активно картелиране с цел определяне на цените беше установено за периода между 1992 г. и 2004 г. и че само един от глобените производители развива дейност и в сектора за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Данните, предоставени от този производител по отношение на представителността и вредата, не се влияят от практиките на картелиране, тъй като са използвани само данните, които се отнасят за съдовете и приборите за сервиране или за кухня на този производител, а не неговите обобщени данни. Следователно глобата, свързана с този картел, не е засегнала данните, предоставени от този производител. Припомня се още, че периодът на определяне на цените е бил много преди разглеждания период. Тъй като самоличността на производителите от Съюза е поверителна, тя не може да бъде разгласена, независимо дали дружеството е включено в извадката. Въпреки това, ако даден включен в извадката производител от Съюза беше отразил в счетоводните си документи елементи (например санкцията за картелиране), влияещи на неговата ситуация по отношение на вредата за целите на настоящото разследване, разследващият орган щеше да ги изолира, за да могат съответните фактори за вредата да не бъдат изкривени.
(171)
Следователно твърденията за въздействието на горепосочените разследвания за картел върху анализа на вредата и причинно-следствената връзка се отхвърлят.
(172)
Една от заинтересованите страни посочи, че има незаконни договорености относно цените и разпределянето на пазара между производителите от Съюза, но не предостави никакви доказателства в подкрепа на това твърдение и поради това твърдението се отхвърля.
(173)
Поради липсата на нови коментари относно антиконкурентните практики на пазара на Съюза изложеното в съображения 174-176 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.7. Методи на производство
(174)
Поради липсата на нови коментари относно методите за производство изложеното в съображения 177 и 178 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(175)
Един от вносителите повтори подобни твърдения след разгласяването на окончателните мерки, като заяви, че има разлики в производствените методи, използвани от производителите на Съюза, в сравнение с по-занаятчийските методи на китайските заводи. Не бяха представени обаче никакви съществени доводи, които биха могли да променят заключението, направено в съображение 178 от регламента за временните мерки, и поради това твърдението се отхвърля окончателно.
5.3.8. Пазари на употребявани стоки
(176)
Поради липсата на нови коментари относно пазарите на употребявани стоки изложеното в съображения 179 и 180 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.9. Икономическата криза
(177)
Една от страните заяви, че в съображение 183 от регламента за временните мерки е представен погрешен анализ на ситуацията през периода на икономическо възстановяване между 2010 и 2011 г. и че въздействието на икономическата криза е занижено. Тези коментари бяха повторени след разгласяването на окончателните мерки. Тези твърдения обаче бяха неоснователни. Трябва също така да се подчертае, че в цитираното съображение се заявява, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. По отношение на въздействието на икономическата криза в съображение 184 от регламента за временните мерки ясно се посочва фактът, че икономическата криза може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, въпреки че не би могла да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, при която е нанесена вреда на тази промишленост през РП.
(178)
Поради липсата на нови коментари относно икономическата криза изложеното в съображения 181-184 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.3.10. Други фактори
(179)
В съвместно изявление няколко вносители твърдяха, че спадът в заетостта е нормално развитие за производството на потребителски стоки. Това твърдение обаче не беше обосновано. Освен това, дори ако тази тенденция би била нормална в този сектор, това не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и значителната загуба на работни места в сектора. Поради това твърдението се отхвърля.
(180)
Една от страните заяви, че продължаващите структурни дефицити на промишлеността на Съюза във връзка със съществуващия свръхкапацитет, показан в таблица 3 от регламента за временните мерки, биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от производителите от Съюза. По отношение на този аргумент, въпреки че промишлеността на Съюза вече е била в нестабилно състояние в началото на разглеждания период и е преминала през процес на преструктуриране, разследването потвърди, че тя е била конкурентоспособна и е отговаряла добре на търсенето от страна на всички пазари. Що се отнася до таблица 3 от регламента за временните мерки, намаляването на производството трябва да се разглежда заедно с натиска, произтичащ от големия обем на вноса на ниски цени от КНР, тъй като износът на промишлеността на Съюза е останал стабилен. Поради това искането не можа да се приеме.
(181)
Една от страните изложи становището, че Комисията е пропуснала да разгледа кумулативното въздействие на всеки от другите фактори за вредата. Това твърдение също бе изказано от някои страни след разгласяването на окончателните мерки. Като се имат предвид обаче резултатите от разследването във връзка с различните други посочени фактори, не е възможно техният кумулативен ефект да е могъл да наруши причинно-следствената връзка. Всъщност въздействието на повечето от другите фактори, които бяха посочени, е малко, ако изобщо има такова.
(182)
Една от страните беше на мнение, че разследващият орган не е успял да направи разграничение между едновременна проява и причинно-следствена връзка. Представената информацията в подкрепа на това твърдение обаче далеч не беше убедителна в това отношение и поради това твърдението се отхвърля.
(183)
Поради липсата на нови коментари относно другите фактори, изложеното в съображения 185-190 от регламента за временните мерки се потвърждава.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(184)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображение 191 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни забележки
(185)
Поради липсата на коментари изложеното в съображение 192 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(186)
Неоказал съдействие полски производител приветства мерките, докато неоказал съдействие производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса на разглеждания продукт се противопостави на мерките. Втората страна смята, че митата биха имали отрицателно въздействие върху онези производители, които допълват продуктовата си гама с вноса от КНР и са се приспособили към глобализацията чрез стопански модел, при който работата с висока добавена стойност се извършва в Съюза. Освен това клиентите биха били склонни в по-малка степен да си купят техните продукти, защото те вече няма да предлагат пълната гама от продукти.
(187)
Що се отнася до твърдението на втората страна, положението на това дружество беше разгледано. Беше установено, че китайският внос на съдове и прибори за сервиране представлява много малка част от общия обем на вноса. Дружеството заяви обаче, без да разясни това по-подробно, че този внос е важен за него. Дружеството не предостави никакви данни за собственото си производство. Според финансовите отчети през 2011 г. печалбата на дружеството преди облагане с данъци от общия оборот е била над 10 %, от които по-голямата част са постигнати на пазарите извън ЕС (не бяха предоставени данни за разглеждания продукт). На тази основа не може да се очаква, че налагането на мерки застрашава жизнеспособността на това дружество. Що се отнася до твърдението, че много други дружества също биха срещали затруднения в резултат от мерките, не бяха представени конкретни доказателства. Освен това според отговорите, получени по време на етапа преди започване на процедурата, и изявленията, получени след това, нищо не показва, че съществува значителен брой дружества в такава ситуация.
(188)
Въздействието на митата върху производствените дейности на промишлеността на Съюза би било положително. Всъщност след неотдавнашното налагане на временни антидъмпингови мита са докладвани няколко положителни промени в това отношение.
(189)
Горепосоченото положително развитие потвърждава твърдението на жалбоподателите, че производството на Съюза може да бъде увеличено в значителна степен в много кратък срок, като се използват заводите, техниката и работната сила, които вече са на разположение, а още по-големи увеличения ще бъдат осъществими в дългосрочен план. Следователно предприемането на мерки срещу нелоялни ценови практики на пазара е от полза за тях, тъй като новото ценово равнище ще насърчи производството на повече продукти в Съюза, било то под формата на големи или малки поръчки, специално проектирани или масови немаркови продукти. То би довело до създаването на нови работни места, при които се използват различни видове умения, и съответно би намаляла безработицата.
(190)
Що се отнася до невъзможността да се предлага пълна гама продукти, това твърдение не може да бъде прието, тъй като потребителите се нуждаят от непрекъснато променяща се гама продукти и от съществуването на няколко източници на предлагане.
(191)
Поради липсата на други коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза изложеното в съображения 193-198 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.3. Интерес на несвързаните вносители
(192)
Двамата най-големи вносители, включени в извадката, оспориха своето равнище на съдействие по отношение на изчерпателността на данните за тяхната рентабилност и маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти, а един от тях оспори констатацията, че е отказал достъп до своята счетоводна документация и заяви, че нищо не би се променило, ако беше предоставил достъп. Страните заявиха, че техният размер и стопански модел не им позволява да предоставят толкова подробни данни, колкото се изискват. На окончателния етап се потвърждава, че един от тях отказа отново достъп до счетоводните документи на неговия вносител и че и двете дружества, въпреки че положиха усилия да направят това, не успяха да осигурят изчерпателни и използваеми данни за своята рентабилност и информация за маржа между цените на закупуване и препродажба на несвързани клиенти по такъв начин, че тя да може да бъде използвана от институциите при анализа на положението на несвързаните вносители. Ограничената информация, предоставена от двете дружества за техните цени на закупуване и препродажба, макар и непозволяваща да се правят заключения, беше обаче изцяло в съответствие с общата информация за надценката, получена и обобщена в съображение 202 от регламента за временните мерки.
(193)
В съображение 203 от регламента за временните мерки заинтересованите страни бяха приканени да представят допълнителни, изчерпателни и проверими данни, за да се направи допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(194)
След налагането на временните мерки бяха изпратени нови отговори на въпросниците за вносителите от двама несвързани вносители. Също така изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други невключени в извадката вносители, едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), CCCLA и производител от Съюза с интерес в областта на вноса. Нито едно от изявленията не съдържаше убедителни данни за въздействието на мерките върху веригата за доставки.
(195)
Една от страните заяви, че данните за въздействието на митата върху заетостта надолу по веригата са били занижени предвид факта, че статистиката на Евростат показва, че като цяло в търговските предприятия работят повече хора (33 милиона), отколкото в производствените предприятия (31 милиона). При все това представените данни бяха свързани с вноса и производствената дейност като цяло и не могат да бъдат използвани за целите на настоящото разследване.
(196)
В съвместно изявление няколко вносители изразиха твърдението, че петимата вносители, включени в извадката, осигуряват повече от 10 000 работни места, свързани с разглеждания продукт, а не 350, както е посочено в съображение 200 от регламента за временните мерки. Данните бяха проверени отново. Следва да се подчертае, че в рамките на анализа на интереса на вносителите, е взет под внимание броят на работните места, свързани с вноса и препродажбата на разглеждания продукт, включително помощни функции. Заетостта, свързаната с други продукти или друг произход, или свързана с дейности като продажба на едро или търговия на дребно, очевидно следва да не бъде включвана в този брой. Необходимо е да се припомни, че на по-ранен етап от процедурата група от 14 вносители беше изчислила съответния брой на работните места на равнището на вносителите на общо около 7 000. Този брой изглежда е разумна приблизителна оценка, която се основава на екстраполация на ситуацията на включените в извадката вносители до такава степен, че техните данни да могат да се използват.
(197)
Няколко страни изразиха недоволство във връзка с големия размер на брутния марж, съдържащ се в съображение 202 от регламента за временните мерки, като твърдяха, че той е подвеждащ. Разследването обаче показа, че по-голямата част от вносителите, които отговориха на въпросите за подбор на извадка от вносители, са заявили брутен марж между цената на закупуване и на препродажба между 50 % и 200 %, а включените в извадката вносители са в сходна ситуация. Освен това след разгласяването на временните мерки жалбоподателите представиха няколко примера в подкрепа на информацията, съдържаща се в публикацията, посочена в съображение 202 от регламента за временните мерки, т.е. потвърждаващи съотношението вносна цена - цена на дребно на разглеждания продукт.
(198)
Производител от Обединеното кралство с интерес в областта на вноса обясни, че тези маржове са необходими за покриване на определени разходи, направени на територията на Съюза. Не бяха предоставени данни, които да дадат възможност за изчисляване на тези маржове на основата на оборота.
(199)
Тъй като само от трима от включените в извадката вносители бяха получени и проверени използваеми данни за печалбата от дейности по вноса, свързани с разглеждания продукт, а тези трима вносители представляваха само около 3 % от вноса на въпросния продукт, съответната среднопретеглена стойност на печалбата не беше счетена за позволяваща заключения и поради това не е посочена в регламента за временните мерки. Следва да се отбележи обаче, че тази среднопретеглена печалба беше добра (между 6 % и 10 % - посочват се само приблизителни граници от съображения за поверителност).
(200)
Един вносител твърдеше, че няма достатъчно производство на цветни каменинови изделия в Съюза и че те нямат алтернатива освен вноса от КНР. Същото твърдение беше изказано след разгласяването. Разследването обаче установи, че цветни каменинови изделия могат да се закупуват от няколко източника, включително от производители от Съюза. Освен това производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(201)
Информацията, събрана по време на разследването, не позволи правилно количествено определяне на степента, до която вносителите биха били в състояние да предадат по веригата увеличенията на цената на закупуване в резултат на предложените нива на митата. Ако към вноса от КНР обаче се приложи окончателно антидъмпингово мито и като се има предвид предоставената информация за брутния и нетния марж, няма никакви данни за това, че жизнеспособността на стопанската дейност на вносителите е застрашена. Един от вносителите също така заяви, че големите пазарни оператори и вносители, чиято основна дейност не е свързана с керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, няма да бъдат повлияни отрицателно.
(202)
Поради това се приема заключението, че налагането на мерки на предложените нива няма значително отрицателно въздействие върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт като цяло.
(203)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на несвързаните вносители изложеното в съображения 199-211 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.4. Интерес на други стопански отрасли
(204)
В допълнение към поканата, съдържаща се в съображение 203 от регламента за временните мерки, в деня на публикуването на временните мерки Комисията се свърза пряко със съответните търговци на дребно и сдружения на търговци на дребно, вносителите, за които е възможно да осъществяват търговия на дребно, както и дизайнерите, които бяха известни на Комисията, и ги прикани да попълнят съответните въпросници. Някои получатели, които първоначално твърдяха, че са търговци на дребно, отговориха, че не са засегнати от разследването, тъй като не развиват такава стопанска дейност. В крайна сметка Комисията получи седем нови отговора на въпросника за търговците на дребно. Тези седем търговци на дребно представляват 1 % от вноса от КНР през РП. Повечето от тези отговори бяха недостатъчни в много отношения, но въпреки това бяха анализирани, доколкото това е възможно. Не бяха получени отговори на въпросника за дизайнерите.
(205)
Информацията, получена по този начин, по същество не предостави никакви нови доказателства относно интереса на други стопански отрасли, които биха могли да поставят под съмнение заключението, направено в съображение 217 от регламента за временните мерки.
(206)
След публикуването на временните мерки изявления относно интереса на Съюза бяха получени от други стопански отрасли, включени и невключени в извадката вносители (в това число и полски вносител, развиващ дейност с рекламни изделия), едно сдружение за европейска и международна търговия (Foreign Trade Association), шведско сдружение на вносители и търговци на едро и дребно (Svensk Handel), няколко търговци на дребно, CCCLA и осем предприятия за печене на кафе (седем от тях са разположени в Италия, а седалището на едно от тях е в Австрия).
(207)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че поради много малкия брой производители от Съюза, обслужващи техния пазар (максимум 5), по-голямата част от които извършват внос от КНР, пряко или чрез свързани с тях дружества, както и много големия брой предприятия за печене на кафе (1 500-3 000), мерките на нивото, предлагано на временния етап, може да им попречи да си набавят точно същите стоки в бъдеще. Това твърдение не може да бъде прието. Първо, окончателните мерки са на по-ниско ниво от временните мерки. Второ, разследването разкри, че производителите от Съюза са в състояние да продължават да разгръщат своя производствен потенциал и да продължават да обслужват сектора за печене на кафе, в случай че вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР, бъде отстранена. Предвид големия брой производители от Съюза е много вероятно броят на производителите от Съюза, които биха могли да поемат поръчките от предприятията за печене на кафе, да е повече от пет.
(208)
Предприятията за печене на кафе изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки ще навредят на техния износ поради загуба на конкурентоспособност и възможни ответни мерки от страна на китайските органи. Не са налице обаче доказателства, които да сочат, че нивото на наложените мерки би довело до подобна загуба на конкурентоспособност, като се има предвид също така, че други членове на СТО са наложили антидъмпингови мерки, засягащи този вид на продукта. Твърдението за ответни действия също беше счетено за необосновано.
(209)
Предприятията за печене на кафе заявиха, че антидъмпинговите мерки неизбежно ще доведат до общ спад в техния бизнес, до намаляване на продажбите им, до общо увеличение на цените на кафето в сектора на хотелиерството, ресторантьорството и кетъринга и до спад в качеството на стоките и услугите. Твърди се, че всичко това излага на риск значителен брой пряко и непряко свързани работни места. Като се има предвид обаче каква е основната дейност на предприятията за печене на кафе и заключенията по отношение на въздействието на мерките върху веригата за доставки, тези твърдения не могат да бъдат приети. Следва да се отбележи също така, че представянето на общия брой работни места, свързани с дейностите в световен мащаб на дадено предприятие за печене на кафе, не може да се счита за подходяща база за изчисление на броя работни места, които ще бъдат изложени на риск поради налагането на антидъмпингови мерки.
(210)
Двама търговци на дребно изказаха твърдението, че няма достатъчно производство на нов костен порцелан и костен порцелан в Съюза и че те нямат алтернатива освен внос от КНР. Същото твърдение беше изказано от сдружение на вносителите след разгласяването. На първо място и като цяло следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки целят възстановяване на лоялната търговия, а не блокирането на вноса. В този случай нивото на мерките не може да бъде считано за възпиращо. На второ място, разследването установи, че тези продукти могат да се закупят от няколко източника, включително от производители от Съюза. Накрая, производителите от Съюза притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза и биха могли допълнително да използват потенциала си, ако антидъмпинговите мерки бъдат наложени окончателно.
(211)
Един търговец на дребно заяви, че мерките ще имат отрицателно въздействие върху някои обекти, обслужващи туристическия пазар. Никаква съществена информация обаче не подкрепи това твърдение. Също така изделията, за които става въпрос, имат ограничено значение в сектора.
(212)
Търговец на едро и един вносител заявиха, че налагането на мерки би довело до вертикална консолидация на пазара от страна на някои големи участници. Като се има предвид обаче настоящият брой участници, това би било малко вероятно в краткосрочен и средносрочен план.
(213)
В допълнение към въпросите, които вече бяха разгледани в регламента за временните мерки, следва да се отбележи, че някои страни изразиха становището, че интересите на малките предприятия, като търговци на дребно, дистрибутори и стопански субекти, които се занимават с рекламни изделия, не са били взети под внимание в достатъчна степен. Това твърдение беше повторено от няколко страни след разгласяването на окончателните мерки. Трябва да се признае, че като цяло микропредприятията и малките предприятия биха били по-уязвими по отношение на увеличението на цените в резултат на антидъмпинговите мита. Няма обаче доказателства, че нивото на наложените мерки ще има значително отрицателно въздействие върху другите стопански субекти, които отговарят на критериите за МСП. Поради това твърдението се отхвърля окончателно.
(214)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на другите стопански отрасли изложеното в съображения 212-217 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(215)
Въпреки че Комисията се свърза тях, никоя от страните, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, не изпрати становище.
(216)
Няколко страни оспориха заключението, съдържащо се в съображение 222 от регламента за временните мерки по отношение на по-високите цени. Подобни твърдения бяха изказани след разгласяването на окончателните мерки.
(217)
При малко вероятния вариант, при който митото изцяло се прехвърля на потребителите и ако се приеме, че равнищата на вноса и цените остават същите, антидъмпинговите мита биха означавали годишни допълнителни разходи на домакинство, по-малки от 1 EUR. Това изчисление се основава на обема и стойностите на вноса през РП, предложеното ниво на митата и броят на домакинствата в Съюза.
(218)
Това въздействие не може да се счита за достатъчно, за да надделее над положителното въздействие върху промишлеността на Съюза, произтичащо от ограничаването на вредата, причинена от дъмпинговия внос от КНР.
(219)
Една от страните изказа твърдението, че в резултат на мерките ще има недостиг на по-евтини съдове и прибори за хранене. Това искане беше повторено след разгласяването на окончателните мерки. Това твърдение обаче не може да бъде прието, тъй като, както е посочено в съображение 157 от регламента за временните мерки, промишлеността на Съюза обслужва всички пазари (включително за по-евтини съдове и прибори за сервиране).
(220)
Поради липсата на допълнителни нови коментари по отношение на интереса на потребителите (домакинствата), изложеното в съображения 218-226 от регламента за временните мерки се потвърждава.
6.6. Заключение относно интереса на Съюза
(221)
С оглед на гореизложеното, оценката в регламента за временните мерки се потвърждава.
(222)
Поради това изложеното в съображения 227-229 от регламента за временните мерки се потвърждава.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(223)
Беше изказано твърдението, че маржът на печалбата, използван за изчисляването на стойността на митото, необходимо за отстраняване на въздействието на дъмпинга, причиняващ вреда, е твърде висок. Това твърдение беше отхвърлено, както е обяснено в раздел 4.5.3.3 по-горе.
(224)
Няколко страни оспориха целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на вредата. Тези коментари са представени в съображения 135-142 по-горе. Въз основа на анализа на тези коментари се стигна до заключението, че целевата печалба от 6 % следва да бъде запазена.
(225)
Поради липсата на други коментари относно степента на отстраняване на вредата методологията, изложена в съображения 230-234 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(226)
Предвид заключенията относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, както и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа - дъмпинговия или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат фиксирани на равнището на дъмпинговите маржове.
(227)
Малката корекция, посочена в съображения 115 и 132 по-горе, доведе до леко коригиране на маржовете на продажбите на занижени цени, както е отразено в маржовете на вредата, изброени по-долу. Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
Марж на вредата (%)
Окончателна митническа ставка (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Всички други оказали съдействие производители износители
17,9
79,0
17,9
Всички други дружества
36,1
110,1
36,1
(228)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(229)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват представяне на валидна търговска фактура пред митническите органи на държавите членки, която да отговаря на изискванията, изложени в приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(230)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки, такова увеличение по обем може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в модела на търговия, която се дължи на налагането на мерките, по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение, че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване за заобикаляне на антидъмпинговите мерки. В това разследване може, inter alia, да бъде разгледана необходимостта от премахването на индивидуалните митнически ставки и последващото налагане на мито, приложимо в национален мащаб.
(231)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на субекта или след учредяването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, настоящият регламент ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
(232)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
(233)
С цел да се осигури равностойно третиране на новите износители и оказалите съдействие дружества, невключени в извадката, посочени в приложение I към настоящия регламент, следва да се предвиди среднопретеглената митническа ставка, наложена на последните, да се прилага по отношение на всички нови износители, които биха се ползвали с право на преразглеждане по член 11, параграф 4 от основния регламент.
(234)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временните мита (разгласяване на окончателните мерки). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по разгласените окончателни мерки.
(235)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и взети под внимание, където това беше целесъобразно.
7.3. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(236)
С оглед на размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ex 6912 00 90 (кодове по ТАРИК 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от КНР.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Дружествата, посочени в приложение I
17,9
Всички други дружества
36,1
B999
3. Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за "всички други дружества".
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на някои керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се освобождават.
2. Сумите, обезпечени чрез временни антидъмпингови мита съгласно Регламент (ЕС) № 1072/2012 върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, керамични мелнички за подправки и техните керамични мелещи части, керамични белачки, керамични точила за ножове и кордиеритни керамични плочи за пица от видовете, използвани за печене на пица или хляб, и с произход от КНР, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 17,9 %, когато новият производител износител от КНР представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания периода (от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г.),
б)
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в КНР, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент, и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2013 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 412/2013 DEL CONSEJO
de 13 de mayo de 2013
por el que se impone un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional impuesto sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina originarios de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) n.o 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y en particular su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (UE) n.o 1072/2012 (2) («Reglamento provisional»), impuso un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina originarios de la República Popular China («China» o «país afectado»).
(2)
El procedimiento se inició el 16 de febrero de 2012 (3) a raíz de la denuncia presentada en nombre de una serie de productores de la Unión («denunciantes») que representan más del 30 % de la producción total en la Unión de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina.
(3)
Según lo expuesto en el considerando 22 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011 («período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2008 hasta el final del PI («período considerado»).
1.2. Procedimiento posterior
(4)
Tras la divulgación de los hechos y las consideraciones esenciales que motivaron la imposición de un derecho antidumping provisional («la divulgación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus puntos de vista sobre las constataciones provisionales. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron. Presentaron solicitudes en este sentido dos importadores y un productor exportador, a los que se concedió audiencia ante el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio.
(5)
La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para establecer sus constataciones definitivas. Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas de las partes interesadas y, en su caso, se modificaron en consecuencia las constataciones provisionales.
(6)
Además, según se explica en el considerando 55, se realizó una inspección in situ en los locales de un productor tailandés con el fin de examinar la adecuación de Tailandia como país análogo.
(7)
Posteriormente se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar la imposición de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina originarios de China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («la divulgación final»). Se concedió a todas las partes un plazo para que pudieran presentar sus observaciones sobre la divulgación final. La cámara de comercio china de productos industriales ligeros y artesanía (CCCLA, Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts) y un grupo de importadores pidieron y obtuvieron audiencia ante el Consejero Auditor de la Dirección General de Comercio.
(8)
Se analizaron y tuvieron en cuenta, cuando fue procedente, las observaciones presentadas por las partes interesadas.
1.3. Muestreo
(9)
Tras la divulgación provisional, varias partes interesadas impugnaron la muestra de productores exportadores de China argumentando que no es representativa, pues se basa únicamente en los mayores volúmenes de exportación y, de ese modo, no tiene en cuenta otros factores que caracterizan la diversidad y fragmentación de la industria cerámica de China.
(10)
Del artículo 17, apartado 1, del Reglamento (CE) n.o 1225/2009 («Reglamento de base») se deduce que la selección de empresas para la muestra puede limitarse al mayor volumen representativo de exportación que pueda razonablemente investigarse en el tiempo disponible. En vista de la fragmentación del sector, se consideró que una selección basada en los volúmenes de exportación permitiría tomar una muestra representativa que podría investigarse en el espacio de tiempo disponible. A este respecto debe observarse, no obstante, que las empresas seleccionadas están situadas en tres regiones diferentes de China y representan una producción importante del producto afectado fabricado con diversos tipos de material cerámico, por ejemplo porcelana y gres, así como una amplia gama de tipos de productos. Por consiguiente, no puede aceptarse esa alegación.
(11)
Un productor exportador alegó que el uso de una metodología diferente para seleccionar la muestra de la industria de la Unión y los importadores y para seleccionar la muestra de productores exportadores resulta discriminatorio, y que deberían haberse aplicado los mismos criterios. La utilización de metodologías diferentes discriminaría a los productores exportadores y sería contraria a la igualdad de trato.
(12)
La selección de una muestra de productores exportadores sirve únicamente para investigar la existencia de dumping del producto afectado procedente de China. A este respecto, es esencial abarcar el máximo volumen de importaciones del producto afectado en el PI. Por otro lado, la muestra de productores de la Unión se seleccionó para determinar si la industria de la Unión estaba sufriendo un perjuicio importante sobre la base de muchos factores diferentes. En cuanto a los importadores, la información recogida se ha empleado principalmente en la evaluación del interés de la Unión. De ello se desprende que para los importadores y los productores de la Unión es importante recabar información de una serie de empresas activas, por ejemplo, en diferentes segmentos de producto. Puesto que la lógica en la que se basa la selección de empresas para la muestra es distinta con respecto a los productores de la Unión y los importadores, por un lado, que con respecto a los productores exportadores, por otro, estos no se encuentran en una situación similar. Así pues, ni el principio de no discriminación ni la igualdad de trato exigen que se emplee una metodología idéntica para seleccionar las respectivas muestras. Por consiguiente, esta alegación es completamente infundada y, por tanto, se rechaza.
(13)
Por otro lado, un productor exportador mantuvo su solicitud, a la que hace referencia el considerando 8 del Reglamento provisional, de ser incluido en la muestra. Sin embargo, la empresa no presentó ningún argumento nuevo que justificara su inclusión. En consecuencia, y teniendo en cuenta lo constatado en el considerando 10 del presente Reglamento, se confirman las conclusiones del considerando 9 del Reglamento provisional.
(14)
El mismo productor exportador no incluido en la muestra alegó que no se le había dado tiempo suficiente para presentar sus observaciones sobre la divulgación final y que, además, esta era insuficiente, pues no presentaba, por ejemplo, cifras correspondientes a descuentos, precios de venta, ajustes, etc. Por consiguiente, no se habían respetado sus derechos de defensa.
(15)
De acuerdo con el artículo 20, apartado 5, del Reglamento de base, debe ofrecerse a toda parte interesada un plazo mínimo de diez días para presentar observaciones sobre la divulgación final. El productor exportador en cuestión recibió por correo electrónico la divulgación final el 25 de febrero de 2013 y se le dio de plazo hasta el 8 de marzo de 2013, es decir, once días, para presentar sus observaciones. Además, al día siguiente se le envió también por correo certificado el documento de divulgación. De ello se deriva que se dio a la parte en cuestión tiempo suficiente para presentar sus observaciones, por lo que debe rechazarse esta alegación. A este respecto debe señalarse también que esta parte presentó sus observaciones dentro del plazo y que no solicitó una ampliación del mismo. Por otro lado, teniendo debidamente en cuenta la obligación de proteger la información confidencial, la Comisión divulgó todos los hechos y consideraciones esenciales en los que tenía previsto basarse para imponer las medidas definitivas. Más concretamente, el respeto de los derechos de defensa no exige que se comuniquen a una parte para la que no se calcula un margen individual las cifras de ventas de empresas concretas o los ajustes en relación con empresas incluidas en la muestra que se utilizan para establecer los márgenes de dumping individuales.
(16)
Así pues, se considera infundada y por tanto se rechaza la alegación de que no se respetaron los derechos de defensa.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Introducción
(17)
Como se expone en los considerandos 24, 56 y 57 del Reglamento provisional, el producto afectado se define provisionalmente como artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina, excepto los cuchillos de cerámica, («el producto afectado») clasificados actualmente en los códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 y ex 6912 00 90 y originarios de China.
2.2. Alegaciones
(18)
Tras la divulgación provisional, ninguna de las partes negó que los cuchillos de cerámica (de cocina) fueran básicamente distintos de otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina, debido a diferencias en las características físicas, los procesos de producción y los usos finales. Habiéndose analizado todas las observaciones de las partes, se acepta definitivamente la solicitud de excluir los cuchillos de cerámica de la definición del producto investigado.
(19)
Tras la publicación de las medidas provisionales, varias partes alegaron que algunos molinillos de condimentos y especias de cerámica y sus piezas molturadoras de cerámica deberían excluirse de la definición del producto.
(20)
Esta alegación se basa en el argumento de que, debido a sus características específicas, no puede considerarse que tales molinillos y otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina formen un único producto. Para las placas molturadoras de esos molinillos se emplea un material cerámico, hecho principalmente de alúmina, que no se utiliza en vajilla «estándar» como pueden ser las tazas y los platos, y cuya cocción se realiza a temperaturas muy elevadas. Su grado de intercambiabilidad con las principales categorías del producto investigado sería limitado. Esto se aplicaría también a los mecanismos molturadores de cerámica sin carcasa que normalmente se declaran con los códigos citados.
(21)
La investigación puso de manifiesto que el elemento cerámico de estos molinillos suele constituir una parte menor del aparato. Además, la investigación reveló que los molinillos con placa molturadora cerámica, incluidas sus piezas molturadoras de cerámica, no tienen las mismas características físicas básicas y los mismos usos básicos que los artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina. La forma, la resistencia y el diseño de las piezas molturadoras de cerámica difieren de los de dichos artículos.
(22)
Algunas partes argumentaron que los molinillos en cuestión deberían excluirse de la definición del producto, debido a que tienen las mismas características físicas, el mismo diseño industrial y el mismo uso final que los molinos con mecanismos molturadores metálicos y a que, cuando se incluyen en determinados juegos de molinillos, suelen clasificarse en el código aduanero 8210. Alegaron asimismo que, en estos casos, los elementos de cerámica representan generalmente hasta el 2 % del valor del producto. No obstante, dadas las numerosas posibilidades de clasificación de los molinillos y juegos de molinillos, en la investigación no pudieron tomarse en consideración estos argumentos para determinar si los molinillos de cerámica deberían excluirse de la definición del producto investigado.
(23)
Varias partes fundamentaron su alegación de que los molinillos en cuestión deberían excluirse de la definición del producto en que en algunos de ellos, concretamente los de sal, habría que utilizar placas molturadoras cerámicas en lugar de metálicas, pues la sal corroe los molinillos de metal. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que en los molinillos de sal no se utilizan necesariamente mecanismos molturadores cerámicos.
(24)
Teniendo en cuenta los argumentos de los considerandos anteriores, la investigación concluyó que los molinillos de condimentos y especias con elementos molturadores cerámicos son básicamente distintos de otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina, debido a las diferencias en las características físicas y los usos básicos del material cerámico empleado en las piezas activas. Por tanto, se acepta la solicitud de excluir estos productos, incluso los mecanismos molturadores cerámicos autónomos y sus partes, de la definición del producto investigado.
(25)
Tras la publicación de las medidas provisionales, algunas partes reivindicaron que se excluyeran de la definición del producto los afilacuchillos de cerámica, debido a las diferencias en los procesos de producción y el uso final y al hecho de que estos artículos no estén destinados a retener productos alimenticios, dado su diseño específico y sus características físicas. La investigación confirmó estos aspectos. Así pues, se acepta la petición de excluirlos de la definición del producto investigado.
(26)
En la misma línea, se analizó también si deberían excluirse de la definición del producto los peladores cerámicos. De hecho, la investigación confirmó que los peladores cerámicos también son básicamente distintos de otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina, debido a las diferencias en el diseño y en las características físicas (forma y resistencia) del material cerámico empleado en las piezas activas, así como en los procesos de producción y el uso final. Por tanto, deben excluirse también de la definición del producto investigado los peladores cerámicos.
(27)
Tras la publicación de las medidas provisionales, una parte reclamó que se excluyeran de la definición del producto las piedras para pizza hechas de cerámica de cordierita, debido a sus diferentes propiedades físicas (forma y dureza), diseño industrial y uso final. La cerámica de cordierita es un tipo de silicato de alúmina y magnesia con propiedades específicas, concretamente una excelente resistencia al choque térmico. La investigación confirmó que las piedras para pizza hechas de cerámica de cordierita poseen las mismas propiedades físicas (forma y dureza), el mismo diseño industrial y el mismo uso que los ladrillos para hornos. Por consiguiente, son diferentes de otros artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina. Tras la divulgación final, los denunciantes apuntaron la similitud entre las piedras para pizza hechas de cerámica de cordierita y otros productos incluidos en el procedimiento. Sin embargo, no pudieron demostrar que dichas piedras tuvieran las mismas características físicas básicas y los mismos usos básicos. Así pues, se acepta la petición de excluirlas de la definición del producto investigado.
(28)
Tras la publicación de las medidas provisionales, una asociación neerlandesa reivindicó que se excluyeran de la definición del producto los artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina que se utilizan como productos promocionales, alegando que no se venden para ser utilizados como artículos de servicio de mesa o de cocina, que constituyen un motor económico importante para el sector del comercio minorista, que son muy apreciados por los consumidores y que solo los productores de China pueden ofrecer las cantidades requeridas en un corto espacio de tiempo. Sin embargo, no puede aceptarse esta reivindicación, pues las características físicas, los procesos de producción y el uso final de los artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina utilizados como productos promocionales son los mismos que los de otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina.
(29)
Después de publicarse las medidas provisionales, y nuevamente tras la divulgación final, un importador y mayorista alemán y un productor exportador cooperante chino reclamaron que se excluyeran de la definición del producto los productos de gres provistos de un recubrimiento especial para impresión por sublimación cuyo recubrimiento de sublimación puede retirarse mediante un rascado mecánico, alegando que se trata de productos semiacabados cuyo acabado fotográfico se lleva a cabo en la Unión por canales específicos, que el consumidor tiene una percepción diferente, que el recubrimiento de sublimación es más caro que el artículo de cerámica sin recubrimiento y que no existen en la Unión productores de este tipo de artículos. La investigación puso de manifiesto que el producto es visiblemente idéntico a otros artículos de servicio de mesa no sublimados y que, por tanto, resulta difícil o imposible distinguirlos. Además, la investigación mostró que estos productos suelen tener el mismo uso final que otros tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa. También se constató que varios productores de la Unión fabrican estos productos y que los productos hechos en la Unión y los productos importados están en competencia directa. En vista de lo cual se rechaza la reivindicación de excluir los artículos de gres con un recubrimiento especial para impresión por sublimación.
(30)
Tras publicarse las medidas provisionales, y nuevamente tras la divulgación final, el importador que había reclamado que se excluyeran de la definición del producto los artículos de cerámica para el servicio de mesa pintados a mano bajo cubierta con motivos figurativos alegó que el análisis provisional de la Comisión a este respecto era erróneo, pues ignoraba la existencia de segmentos de mercado, las diferencias de calidad entre los distintos tipos de artículos para el servicio de mesa, la naturaleza lujosa y más frágil de los artículos de cerámica para el servicio de mesa pintados a mano bajo cubierta con motivos figurativos y la limitada intercambiabilidad como consecuencia de la percepción del consumidor asociada. Alegó también que estos artículos pueden utilizarse incluso como elemento decorativo.
(31)
Con respecto a las alegaciones relativas a las diferencias de calidad de los distintos tipos de artículos para el servicio de mesa y a la naturaleza lujosa y más frágil de los artículos de cerámica para el servicio de mesa pintados a mano bajo cubierta con motivos figurativos, se ha de señalar que estas características no son específicas de este tipo de artículos. Por otro lado, en lo que se refiere a la limitada intercambiabilidad como consecuencia de la percepción del consumidor asociada, no se expuso ningún argumento nuevo que pudiera cambiar la conclusión expuesta en el considerando 45 del Reglamento provisional de que el consumidor medio no distingue entre los artículos de cerámica para el servicio de mesa pintados a mano bajo cubierta con motivos figurativos y otros artículos de cerámica para el servicio de mesa. Por último, cabe señalar que la Comisión había analizado la existencia de segmentos de mercado en los considerandos 157 y 158 del Reglamento provisional. Estos argumentos no pudieron, pues, invertir las conclusiones expuestas en el considerando 45 del Reglamento provisional.
(32)
La alegación planteada en el considerando 50 del Reglamento provisional se elaboró más en profundidad tras la imposición de las medidas provisionales. Además, tal alegación se reiteró tras la divulgación final. El importador con producción en China alegó que deberían excluirse de la definición del producto los artículos para el servicio de mesa o de cocina completamente vidriados o esmaltados en el 100 % de su superficie, salvo la base o parte de la base, y en los que el 100 % de la superficie vidriada o esmaltada está pintada de un color distinto del blanco. Se analizó debidamente esta alegación y la investigación puso de manifiesto que las características físicas, los procesos de producción y los usos finales de estos productos son los mismos que los de otros artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina vidriados o esmaltados. Por tanto, se rechaza definitivamente esta alegación.
(33)
La CCCLA insistió en que se excluyese de la definición del producto investigado la porcelana de hueso, alegando que es un producto frágil y de lujo con poca resistencia mecánica y refutando su resistencia a las melladuras. Sin embargo, cabe señalar que la propia CCCLA había expuesto previamente que la porcelana de hueso posee una elevada resistencia mecánica y es resistente a las melladuras. Estas declaraciones contradictorias restan claramente validez a las alegaciones de la CCCLA. En cualquier caso, los argumentos esgrimidos no modifican las conclusiones resumidas en el considerando 28 del Reglamento provisional. Por tanto, se rechaza definitivamente la petición de excluir de la definición del producto la porcelana de hueso.
(34)
La misma parte reiteró que debería excluirse la porcelana resistente de la definición del producto investigado. Alegó que no es cierta la afirmación de que carece de características indiscutibles y que su contenido de arcilla aluminosa, superior al 24 %, le da una gran robustez, y rebatió que la Unión tuviera capacidad para fabricar este producto. Sin embargo, las diferentes alegaciones presentadas acerca de la porcelana resistente son contradictorias en lo que respecta, por ejemplo, a la proporción de materias primas y a su contenido de polvo de alúmina. Además, no se cuestionó que la porcelana resistente se fabricara también en la Unión y que los productores de China fabricaran porcelana resistente en competencia directa con la fabricada en la Unión, así como con otros productos incluidos en la investigación. Por consiguiente, se rechaza definitivamente la petición de excluir la porcelana resistente.
(35)
Todos los tipos de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina pueden considerarse tipos diferentes del mismo producto. Por tanto, se considera infundada la alegación formulada tras la divulgación provisional, y nuevamente tras la divulgación final, de que la investigación abarca una gran serie de productos similares y de que, por consiguiente, es necesario analizar por separado para cada segmento de productos la legitimación, el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión. Una parte alegó que la definición del producto era demasiado amplia y presentó una comparación de productos con diversos grados de decoración, pero sus afirmaciones acerca del uso final (de jardinería e infantil, en un caso, y decorativo, en otro) son discutibles, ya que no existe una diferencia clara y puede considerarse que esas afirmaciones más bien confirman lo expuesto en el considerando 55 del Reglamento provisional. Cabe señalar también que un importador con producción en China alegó que el 99 % de los artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina que se venden en la Unión son predominante o exclusivamente de color blanco. Algunas partes refutaron el considerando 58 del Reglamento provisional alegando que, en el marco de la investigación, las instituciones no realizaron ensayo alguno para comprobar si algunas mercancías no eran aptas para el libre comercio en la Unión. Sin embargo, este hecho no resta validez a la conclusión expuesta en el considerando 63 del Reglamento provisional.
2.3. Conclusión
(36)
En vista de todo lo anterior, el producto se define definitivamente como artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina -excluidos los cuchillos de cerámica, los molinillos de condimentos o especias de cerámica y sus partes molturadoras de cerámica, los peladores de cerámica, los afilacuchillos de cerámica y las piedras de cerámica de cordierita para cocinar pizzas o pan- originarios de China y clasificados actualmente en los códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 y ex 6912 00 90.
(37)
No habiéndose recibido más observaciones sobre el producto afectado y el producto similar, se confirman todos los demás aspectos determinados en los considerandos 24 a 63 del Reglamento provisional.
3. DUMPING
3.1. Trato de economía de mercado (TEM)
(38)
Tras la divulgación provisional, un productor exportador, un productor de la Unión y un importador alegaron que la determinación del TEM se hizo de forma inoportuna, es decir, pasado el período de tres meses establecido en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, y que, por tanto, la investigación debería concluirse sin imponer ninguna medida antidumping. Esta alegación respecto de la determinación del TEM ya se hizo en la fase provisional y fue rechazada por la Comisión en los considerandos 72 y 73 del Reglamento provisional. Tras la divulgación final, otros cinco productores exportadores hicieron la misma alegación. Para apoyarla se basaron en las sentencias del Tribunal de Justicia en los asuntos Brosmann y Aokang Shoes (4).
(39)
En primer lugar, hay que recordar que los asuntos Brosmann y Aokang Shoes no son pertinentes para evaluar la legalidad del análisis del TEM en la presente investigación, ya que se refieren a situaciones en las que no se hizo ninguna evaluación del TEM.
(40)
Por otro lado, los asuntos Brosmann y Aokang Shoes tampoco son pertinentes para evaluar la legalidad de la presente investigación, pues entre tanto se ha modificado el Reglamento de base (5). El artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base modificado, que establece que la Comisión solo deberá determinar el TEM en relación con las empresas que se hayan incluido en una muestra con arreglo a su artículo 17 y que deberá hacer esa determinación en un plazo de siete meses, y en ningún caso superior a ocho meses, tras el inicio de la investigación, es aplicable a todas las investigaciones nuevas y pendientes a partir del 15 de diciembre de 2012, incluida, por tanto, la presente investigación.
(41)
En cualquier caso, debe mantenerse la interpretación de la jurisprudencia según la cual no existe infracción per se del derecho a la determinación del TEM aun cuando no se haya respetado el plazo de tres meses Por tanto, se confirma la conclusión expuesta en el considerando 73 del Reglamento provisional.
(42)
Debido a la gran cantidad de solicitudes de TEM recibidas y ante la necesidad en ese momento de realizar numerosas inspecciones in situ para examinar esas solicitudes, la determinación del TEM no se hizo en el plazo de siete meses. Sin embargo, las determinaciones se realizaron en los ocho meses siguientes a la fecha de inicio, según exige el Reglamento de base modificado por el Reglamento (UE) n.o 1168/2012. Como se ha explicado, la alegación de que se haya suprimido un derecho a este respecto con efecto retroactivo no está justificada.
(43)
Por consiguiente, se rechaza la alegación de que la investigación antidumping deba concluirse sin imponer ninguna medida antidumping por no haberse efectuado la determinación del TEM en un plazo de tres meses.
(44)
Por otro lado, un productor exportador, no incluido en la muestra, que no demostró tener un único juego de libros contables auditados con independencia conforme a las normas internacionales de contabilidad y al que, por tanto, se denegó el TEM, siguió alegando que los supuestos errores, de haberlos, en los que se basó la denegación de su solicitud carecían de importancia y que, en consecuencia, la decisión de no concederle el TEM fue desproporcionada y contraria al principio de proporcionalidad. Tras la divulgación final, este productor exportador mantuvo su alegación, pero no presentó ningún argumento nuevo.
(45)
Los argumentos relativos a la gravedad de los errores encontrados en los libros contables son básicamente idénticos a los que se expusieron durante la investigación del TEM y la Comisión los refutó con anterioridad a la determinación del TEM. No obstante, con respecto al argumento de que la denegación del TEM contraviene el principio de proporcionalidad, debe recordarse que los criterios del TEM establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base son acumulativos y, si no se cumplen en su totalidad, no puede concederse legalmente el TEM. Además, dado que la carga de la prueba recae sobre la empresa que solicita el TEM y esta no demostró poseer un único juego de libros contables, la Comisión no tuvo más opción que denegar el TEM. Así pues, la decisión de denegar el TEM no puede considerarse contraria al principio de proporcionalidad. En cualquier caso, con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra d), del Reglamento de base, modificado por el Reglamento (UE) n.o 1168/2012 (6), cuando la Comisión haya limitado su examen recurriendo al muestreo, la determinación del TEM se limitará a las partes incluidas en la muestra.
3.2. Trato individual
(46)
Hay que recordar que, aunque solicitaron el trato individual dieciséis productores exportadores, solo se examinaron, con arreglo al artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base, las solicitudes de las empresas incluidas en la muestra, que posteriormente fueron aceptadas. De los once productores exportadores restantes, siete pidieron un examen individual.
(47)
De conformidad con el artículo 9, apartados 5 y 6, del Reglamento de base, se aplicarán derechos individuales a las importaciones de cualquier exportador o productor al que se conceda el examen individual, tal como se establece en el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Consecuentemente, no pudo concederse un derecho individual a las cuatro empresas que pidieron el trato, pero no el examen individual.
(48)
Un productor exportador alegó que había presentado en los plazos establecidos toda la información requerida y que, por tanto, debería haberse examinado su solicitud de trato individual y debería haberse establecido para él un margen individual, de conformidad con la sentencia del Tribunal de Justicia en el asunto Brosmann (7).
(49)
No puede admitirse esta alegación. Puesto que la empresa en cuestión no estaba incluida en la muestra, su solicitud de trato individual solo podía evaluarse en el contexto de un examen individual, si este se llevara a cabo con arreglo al artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base.
(50)
Al no haberse recibido otras observaciones sobre el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 79 a 81 del Reglamento provisional.
3.3. Examen individual
(51)
Siete productores exportadores, que comprendían diez entidades jurídicas, solicitaron ser objeto de un examen individual de conformidad con el artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base. Como se explicaba en los considerandos 82 y 83 del Reglamento provisional, no se tomó ninguna decisión con respecto a estas solicitudes en la fase de medidas provisionales.
(52)
El 21 de diciembre de 2012 se informó a los productores exportadores de que no podían aceptarse sus solicitudes de examen individual, pues resultarían indebidamente onerosas e impedirían terminar a tiempo la investigación.
(53)
Un productor exportador alegó que, con arreglo al artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base, el examen individual es un derecho reglamentario y que su denegación por parte de la Comisión no está justificada, ya que, a la vista de los recursos de que dispone, ni el número de empresas ni el examen requerido resultarían indebidamente onerosos ni impedirían terminar a tiempo la investigación. Tras la divulgación final volvió a formularse esta alegación, pero no se presentaron argumentos nuevos.
(54)
Las decisiones de aceptación o no aceptación de los exámenes individuales se toman caso por caso en función del número de solicitudes presentadas y del tiempo disponible para evaluarlas. En esta ocasión, cabe recordar que la Comisión estaba legalmente obligada a efectuar exámenes del TEM en relación con dieciséis entidades jurídicas de China, incluidas empresas no seleccionadas para la muestra. Teniendo en cuenta las limitaciones de tiempo impuestas por los plazos legales de procedimiento, no pudieron realizarse exámenes individuales con anterioridad a las constataciones provisionales. Visto el poco tiempo disponible posteriormente, y en consideración del número de solicitudes presentadas y de los recursos limitados de que disponían los servicios de la Comisión encargados de las investigaciones antidumping, se llegó a la conclusión de que en este caso resultaría indebidamente oneroso realizar exámenes individuales.
3.4. Valor normal
3.4.1. Elección del país análogo
(55)
Tras la imposición de las medidas provisionales se continuó con el examen para la selección de un país análogo apropiado. En este contexto se llevó a cabo una inspección in situ en los locales del productor exportador tailandés que había enviado su respuesta al cuestionario, como se menciona en el considerando 87 del Reglamento provisional. Tras examinar y verificar la información recibida del productor cooperante tailandés se llegó no obstante a la conclusión de que no estaba en posición de aportar datos suficientemente detallados acerca de los tipos de productos vendidos en el mercado nacional. Por tanto, se consideró que Brasil seguía siendo el país análogo más adecuado.
(56)
Sin embargo, la información obtenida de Tailandia sirvió para apoyar algunas de las constataciones hechas en Brasil, en concreto el nivel de diferencia de precios entre productos de marca y productos sin marca (véase el considerando 91).
(57)
Tras la divulgación final, una asociación de la industria se presentó y cuestionó la elección de Brasil como país análogo apropiado. Argumentaba básicamente que la única razón para elegir Brasil parecía haber sido la ausencia de otro país adecuado. No puede admitirse esta alegación. De los considerandos 84 a 88 del Reglamento provisional se deduce claramente que la consideración de Brasil como país análogo apropiado se basaba en la situación fáctica de su mercado nacional. El hecho de que la Comisión siguiera examinando otros posibles países análogos tras las medidas provisionales no significa que Brasil no sea una elección adecuada.
(58)
A la vista de lo expuesto anteriormente, y en ausencia de otras observaciones sobre el fondo de la elección de Brasil como país análogo adecuado, se confirma lo expuesto en los considerandos 84 a 88 del Reglamento provisional.
3.4.2. Determinación del valor normal
(59)
Tras la divulgación provisional, varias partes interesadas alegaron que la determinación del valor normal era errónea en la medida en que, según ellas, no se establecía en relación con las ventas de productos similares en Brasil y, por consiguiente, daba resultados distorsionados e injustos, en particular con respecto a los productos de gres y otros tipos de productos no fabricados ni vendidos en el país análogo. Algunos productores exportadores argumentaron también que no se daba a conocer adecuadamente la metodología empleada para calcular el valor normal, mencionada en el considerando 94 del Reglamento provisional.
(60)
De las observaciones recibidas tras la divulgación provisional se deduce que la metodología aplicada para determinar el valor normal no estaba del todo clara para algunas partes interesadas. Con el fin de dar respuesta a esas observaciones, a continuación se explica con más detalle la metodología empleada para determinar el valor normal.
(61)
Dado que se han rechazado todas las solicitudes de TEM, el valor normal para todos los productores exportadores de China incluidos en la muestra se ha establecido sobre la base de la información recibida del productor del país análogo, conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(62)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas del producto similar a clientes independientes en Brasil eran representativas. Se estimó que el productor brasileño cooperante había vendido el producto similar en el mercado nacional brasileño en cantidades representativas en comparación con las cantidades del producto afectado exportadas a la Unión por los productores exportadores incluidos en la muestra. A este respecto hay que recordar que, de conformidad con el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base, se entiende por «producto similar» un producto que sea idéntico, es decir, igual en todos los aspectos al producto de que se trate, o, a falta de tal producto idéntico, otro producto que, aunque no sea igual en todos los aspectos, tenga características muy parecidas a las del producto considerado.
(63)
La Comisión examinó a continuación si podía considerarse que esas ventas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esta comparación se llevó a cabo estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. Las ventas se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción del productor brasileño cooperante.
(64)
Este examen demostró que, en relación con todos los tipos de productos, más del 80 % en volumen de las ventas en el mercado nacional se realizaron por encima del coste de producción y que el precio medio ponderado de las ventas de todos los tipos fue igual o superior al coste unitario de producción.
(65)
En consecuencia, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de los precios reales de todas las ventas en el mercado nacional, ya fueran rentables o no. De ello se deriva que, al contrario de lo indicado en el considerando 94 del Reglamento provisional, no se ha establecido un valor normal calculado para las ventas no rentables.
3.4.3. Precio de exportación
(66)
A falta de observaciones por lo que se refiere a los precios de exportación, se confirma lo expuesto en el considerando 95 del Reglamento provisional.
3.4.4. Comparación
(67)
Tras la divulgación provisional, varias partes interesadas alegaron que, en general, la metodología empleada para comparar el valor normal y el precio de exportación era errónea, pues no se comparaban productos similares y no se explicaba de un modo suficiente la base de los ajustes efectuados. Más concretamente, un productor exportador alegó que, en el caso de los productos de gres, que el productor análogo ni fabrica ni vende, la Comisión debería haber comparado el precio de exportación con el precio nacional de la loza, debidamente ajustado, en lugar de calcular un valor normal. Por otro lado, varios productores exportadores argumentaron que, en relación con otros tipos de productos, fabricados y vendidos por productores exportadores, la comparación del precio de exportación con el precio medio por kilogramo de un tipo de producto genérico en Brasil, basada exclusivamente en el tipo de material cerámico utilizado, ha llevado inevitablemente a que se comparen productos que no son similares y, por ende, a un resultado erróneo. Además, un productor exportador alegó que el ajuste de marca conforme al artículo 2, apartado 10, letra k), estaba estimado a la baja, y otro alegó que el nivel de tal ajuste no se basaba en datos fiables o fundamentados y, por tanto, no estaba justificado. El mismo productor exportador argumentó también que sus precios de exportación deberían ajustarse en función de las diferentes cantidades vendidas a distintos niveles de comercio. Por último, varias partes interesadas alegaron que la metodología empleada para realizar los ajustes correspondientes a las diferencias en las características físicas no estaba bien fundamentada y que no estaba claro en qué datos se basaban los ajustes efectuados.
(68)
A la vista de las observaciones recibidas, se revisó la metodología empleada para comparar los precios y realizar los ajustes a efectos de comparabilidad de los precios con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Más concretamente, en relación con los productos que en la fase provisional se compararon sobre la base del precio medio por kilogramo de producto genérico, en función exclusivamente del material cerámico empleado, la comparación se ha hecho con el producto más parecido (véase el considerando 77), lo que ha permitido comparar los precios con más exactitud y ecuanimidad.
(69)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando precios franco fábrica. Los márgenes de dumping se establecieron comparando los precios franco fábrica de cada exportador incluido en la muestra con el precio de venta en el mercado nacional del productor análogo del producto similar. Sin embargo, algunas transacciones de exportación tenían por objeto tipos de productos atípicos, como servilleteros de aro, reposacuchillos o salvamanteles, para los que no fue posible garantizar una comparación ecuánime. Por tanto, y teniendo en cuenta también su insignificancia, pues en conjunto representaban menos del 0,5 % de los volúmenes de exportación, estas transacciones fueron excluidas.
(70)
A fin de garantizar la ecuanimidad de la comparación entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes, en su caso, con respecto a las diferencias en las características físicas, a la fase comercial y a otros factores que afectan a la comparabilidad de los precios, en particular la marca de los productos.
(71)
En primer lugar se examinó si estaba justificado aplicar un ajuste con arreglo al artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base, por las diferencias en las características físicas.
(72)
En los casos en que el valor normal se determinó sobre la base del producto más parecido (véase el considerando 68), se realizó un ajuste por las diferencias en las características físicas a fin de garantizar una comparabilidad ecuánime de precios entre los productos similares.
(73)
En cuanto a los productos de gres, el precio de exportación se comparó con el precio de venta en el mercado nacional del producto más parecido fabricado y vendido en el país análogo, es decir, el precio de venta de los productos hechos de loza, en lugar de gres, pero idénticos en todos los demás aspectos, ajustado al alza en un 5 % para reflejar la diferencia de precio entre el gres y la loza.
(74)
Un productor exportador alega que tanto los costes de producción como el precio al por menor de los productos de loza son más elevados que los de los productos de gres. Consecuentemente, el precio de exportación de sus productos de gres debería haberse ajustado a la baja, y no al alza. El productor exportador fundamenta esta alegación básicamente en sus propias estimaciones de los costes de producción de la loza y el gres y en un extracto de una lista de precios en la que se indican los precios al por menor de productos de loza y de gres.
(75)
Esta información, que se facilitó muy avanzado el procedimiento y ya efectuada la divulgación final, es marcadamente contradictoria con la proporcionada a la Comisión a lo largo de la investigación por otras partes interesadas, a saber, el denunciante, la industria de la Unión y el productor del país análogo. Todas estas partes indicaron que los productos de gres son de mayor calidad, es decir, más resistentes, que los de loza, y que su fabricación es más cara, pues el gres es básicamente arcilla cocida a alta temperatura y la loza es arcilla cocida a baja temperatura. Por consiguiente, el gres puede venderse, en general, a un precio más alto. La información pública del mercado también corrobora estos datos.
(76)
Debe señalarse, además, que el productor exportador en cuestión no fabrica loza y, por tanto, no ha hecho más que ofrecer una estimación de los costes de producción. Asimismo, la lista de precios presentada no demuestra de forma concluyente que los productos de loza sean en general más caros que los de gres. Por tanto, las pruebas aportadas no sirven para demostrar que sea erróneo el ajuste realizado a efectos de una comparación ecuánime de precios entre el valor normal y el precio de exportación de los productos de gres, de modo que se rechaza esta alegación.
(77)
Con respecto a otros tipos de productos para los que la comparación en la fase provisional se hizo exclusivamente sobre la base del precio medio por kilogramo y el material cerámico, la Comisión analizó más en profundidad los tipos de productos en cuestión y comparó el precio de exportación con el tipo de producto más parecido fabricado y vendido en el país análogo. Cuando solo difería una característica física menor, por ejemplo el tipo de vidriado o decoración, siendo idénticas todas las demás características básicas del tipo de producto, el precio de venta del tipo más parecido se ajustó en función de la diferencia de precio real correspondiente a la característica física diferente. En relación con otros tipos de productos, si más de una característica física era diferente, el precio de exportación se comparó con el precio de venta medio del producto más parecido. Con respecto a esos tipos de productos, el producto más parecido tenía en común varias o la totalidad de las características físicas básicas siguientes: material cerámico, tipo de artículo, forma básica, decoración y vidriado.
(78)
Dos productores exportadores incluidos en la muestra alegaron que, igual que se hacen ajustes en los casos en que solo se diferencia una característica física menor, debería efectuarse también un ajuste cuando se diferencia más de una característica física del producto más parecido.
(79)
Hay que recordar que, en los casos en que solo se diferenciaba una característica física menor, se ajustó el precio de venta del producto más parecido para tener en cuenta la diferencia de precio real correspondiente a esa característica distinta, mientras que, por otro lado, cuando variaba más de una característica física, la comparación se realizó tomando como base el precio medio de venta del producto con características físicas idénticas. Por tanto, en este último caso no fue necesario ningún ajuste por diferencias físicas entre los productos similares, ya que compartían las mismas características físicas básicas. En consecuencia, no puede aceptarse esa alegación.
(80)
Uno de los productores exportadores mencionados pidió también ajustes con respecto a las diferencias en las características físicas relativas al peso y la blancura del producto afectado. Alegó que utiliza materias primas de baja calidad y que, por tanto, el coste y el precio de sus productos son inferiores a los del producto similar fabricado en el país análogo. En consecuencia, su precio de exportación debería ajustarse con un importe razonable. A este respecto hay que recordar, en primer lugar, que a esta empresa no se le otorgó estatus de economía de mercado y que, por consiguiente, no se verificaron sus costes de producción. Además, la alegación de que sus productos son aproximadamente un 5 % más pesados que los productos convencionales no iba acompañada de ningún documento de apoyo verificable y, por tanto, se consideró infundada. En cuanto a la blancura, este productor exportador admitió en su observación que sus productos tenían una blancura normal y no explicó, pues, por qué habría de efectuarse un ajuste a este respecto. Por tanto, se rechazan esas alegaciones.
(81)
Otro productor exportador alegó que la Comisión no había comparado algunas de sus ventas de exportación con el valor normal del producto más parecido apropiado. Se trata de exportaciones de productos decorados a través de un comerciante no vinculado que, supuestamente, proporcionó la decoración (calcomanía) a título gratuito. Por consiguiente, el precio de exportación no incluía el coste de la decoración y debería, pues, haberse comparado con el valor normal determinado para productos sin decoración o, alternativamente, con el valor normal medio de artículos con y sin decoración.
(82)
Hay que recordar que el coste de producción no es un factor importante para la comparabilidad de precios, que se basa únicamente en la comparación entre el valor normal y el precio de exportación de los productos similares. La información facilitada deja claro también que los productos exportados en cuestión estaban, en efecto, decorados, aunque el productor exportador no corrió supuestamente con todos los costes asociados al valor añadido que puede atribuirse a la decoración. Sin embargo, no es este un factor que pueda justificar un ajuste de precios para tener en cuenta diferencias en las características físicas con el producto similar del país análogo. En cualquier caso, habida cuenta de la fase tardía del procedimiento en que se hizo esta alegación, los datos proporcionados en apoyo de la misma no pueden verificarse. Por tanto, se rechaza.
(83)
Dada la amplia variedad de combinaciones posibles de juegos de artículos de cerámica para el servicio de mesa producidos y vendidos en China y Brasil, respectivamente, y a fin de conseguir una comparabilidad ecuánime de precios, se consideró necesario agrupar diferentes juegos en función del número y del tipo de artículos combinados en un juego. El precio de venta medio en el mercado nacional del país análogo correspondiente a las distintas combinaciones de juegos así agrupadas se comparó con el precio de exportación de combinaciones de juegos incluidas en esos grupos.
(84)
Un productor exportador alegó que, debido a la gran variedad de posibles combinaciones de productos que conforman un juego, la metodología de agrupamiento no permite hacer una comparación ecuánime de precios, pues no tiene en cuenta las características de cada pieza que compone el juego. Este productor exportador aducía, pues, que los juegos deberían quedar excluidos del cálculo de los márgenes de dumping.
(85)
Hay que recordar que los cálculos de dumping aplicados a los juegos se basan en una comparación del precio medio por kilogramo, y no pieza por pieza. Por tanto, no es necesario establecer la combinación exacta de las diferentes piezas que forman cada juego para hacer una comparación ecuánime en relación con los juegos. La metodología de agrupación empleada tiene en cuenta las características básicas de distintas combinaciones de juegos en la medida en que estos se identifican, por ejemplo, como juegos de café o de té, vajilla u otros, así como el número de piezas combinadas. En estas circunstancias, se considera que se ha efectuado una comparación ecuánime en relación con los juegos a tenor del artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Por consiguiente, no puede aceptarse esta alegación.
(86)
Por otro lado, como se describe en el considerando 99 del Reglamento provisional, la investigación estableció que los productores exportadores chinos clasifican generalmente sus productos en un máximo de cinco categorías (de A a E) con diferencias de precios importantes. La mayor parte de las exportaciones a la Unión consiste, sin embargo, en productos de las categorías A, B o C, o una combinación de las mismas. No obstante, esta clasificación ni es universal ni está basada en normas generales que se apliquen a toda la industria, sino que se trata, más bien, de clasificaciones internas de las empresas para facilitar la diferenciación de precios. Por otra parte, el productor del país análogo solo vende el equivalente de la categoría A en el mercado brasileño y, por tanto, se consideró que ello afectaba a la comparabilidad de los precios. En consecuencia, el precio de exportación se ajustó al alza al nivel de la categoría A china para que pudiera compararse con el producto vendido por el productor análogo en el mercado brasileño. Este nivel de ajuste se estableció individualmente, en su caso, para cada empresa incluida en la muestra, sobre la base de la diferencia de precios real y verificada entre las distintas categorías.
(87)
Tras la divulgación final, un productor exportador incluido en la muestra se presentó y alegó que parte de sus ventas de exportación que se realizaban a través de un comerciante no vinculado consistían en una combinación de la categoría A y la categoría B y que, por tanto, deberían también ajustarse al nivel de precios de la categoría A. Argumentó que la diferencia de precio ascendía al 25 % y aportó como pruebas copias de facturas y listas parciales de precios.
(88)
Sin embargo, esta información no se presentó ni durante la investigación, incluida la inspección in situ, ni tras la divulgación de las constataciones provisionales de la Comisión. Al contrario, este productor indicó durante toda la investigación que solo exportaba productos de la categoría A. No aportó una lista completa de precios, como se le pidió en el cuestionario, a fin de cuantificar la supuesta diferencia de precio entre las distintas categorías, sino únicamente un número limitado de listas parciales de precios. En tales circunstancias, y habida cuenta de la fase tan tardía del procedimiento en que se presentó la información, su fiabilidad resulta cuestionable y, en cualquier caso, no puede verificarse. Por tanto, se rechaza la alegación.
(89)
En segundo lugar, como se describe en el considerando 98 del Reglamento provisional, se analizó si estaba justificado un ajuste por fase comercial de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra d), del Reglamento de base. Se constató que el precio de exportación se encuentra en una fase comercial distinta que el valor normal, pues las exportaciones chinas se realizaban básicamente al por mayor, mientras que las ventas en el mercado nacional del país análogo se efectuaban también al por menor. Asimismo, la investigación determinó que, en ambos mercados, los diversos canales de distribución afectaban al nivel de precios y, por ende, a la comparabilidad ecuánime entre el precio de exportación y el valor normal. En consecuencia, a fin de hacer una comparación ecuánime entre el precio de exportación y el valor normal, este se determinó por tipo de producto y se ajustó para cada fase comercial aplicando las diferencias de precios encontradas entre las distintas fases comerciales del país análogo. Hay que recordar que, cuando fue procedente, en el Reglamento provisional se realizó otro ajuste por fase comercial sobre la base de la diferencia de precios hallada con respecto a las cantidades vendidas en cada fase comercial (considerando 98 del Reglamento provisional). Este otro ajuste se estimó justificado, ya que la investigación, en la fase provisional, había indicado que la mayor parte de las ventas de exportación chinas se habían realizado en grandes cantidades, mientras que la mayoría de las ventas nacionales se habían efectuado en cantidades más pequeñas, dando lugar a diferencias de precios en la misma fase comercial. Sin embargo, la investigación posterior y el análisis más detallado de las transacciones de venta en el mercado del país análogo han demostrado que, en contra de las constataciones provisionales, la proporción entre cantidades grandes y cantidades pequeñas vendidas por el productor análogo es similar a la de los productores exportadores chinos. Por consiguiente, ya no se considera apropiado ni justificado este ajuste.
(90)
En tercer lugar, como se describe en el considerando 100 del Reglamento provisional, la investigación constató que el productor brasileño solo vende productos de marca en el mercado brasileño, mientras que los productores exportadores chinos no exportan productos de marca, sino más bien productos «de marca blanca» o artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina genéricos. Los consumidores suelen percibir los artículos de marca como productos de un cierto prestigio, con una calidad y un diseño garantizados, por los que se piden unos precios de mercado más altos, mientras que los productos genéricos o de marca blanca, aunque tengan las mismas características físicas y técnicas, se venden, por regla general, a precios considerablemente más bajos. Si bien el valor adicional de un producto de marca no puede, en general, cuantificarse exactamente en abstracto, ya que varía de una marca a otra y depende de muchos factores distintos, tales como la percepción del cliente, el prestigio de la marca y otros factores no cuantificables, el productor brasileño confirmó, en este caso concreto, que sus productos de marca pueden venderse en el mercado brasileño a precios significativamente más altos que los artículos sin marca. Por otro lado, un informe sobre el mercado brasileño de productos para el servicio de mesa o de cocina confirmó que los clientes brasileños buscan mucho las marcas y que el productor brasileño del país análogo lleva mucho tiempo establecido y es muy conocido. A la vista de estos elementos, se aplicó al valor normal un ajuste a la baja del 40 % del precio de venta en el mercado nacional, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base.
(91)
Con respecto al ajuste mencionado hay que recordar que dos productores exportadores cuestionaron tanto la base sobre la que se efectuó como su nivel (véase el considerando 67). Sin embargo, no se pone en duda que un producto de marca exige un precio de venta más alto que un producto idéntico sin marca y que la comparabilidad de precios se ve, por tanto, afectada. Por otro lado, además de la información proporcionada por el productor del país análogo, los datos reales y verificados de un productor cooperante de Tailandia, así como la información recibida de un productor de la Unión tras la divulgación provisional, confirmaron que el nivel del ajuste es el apropiado. En particular, se consideró que la situación del mercado en Tailandia era comparable a la de Brasil, pues también en Tailandia existen únicamente unas pocas marcas bien conocidas y establecidas hace tiempo. Por consiguiente, no pueden aceptarse estas alegaciones.
(92)
Tras la divulgación final, ningún productor exportador mantuvo su objeción a este ajuste, mientras que la asociación de denunciantes alegó que el ajuste de marca era demasiado elevado, en particular con respecto a los productos de material distinto de la porcelana. En apoyo de esta alegación, el denunciante se remitía a las listas de precios y la información aportadas por algunos productores de la Unión.
(93)
Si bien la información presentada confirma la constatación de la Comisión de que el valor añadido de una marca en cualquier mercado es específico de la empresa/marca, dicha información, al referirse únicamente al mercado de la Unión, no sirve para cuestionar el nivel de ajuste determinado para los productos de marca vendidos por el productor análogo en el mercado nacional brasileño. Debido al gran número de productores de la Unión, a la diversidad del mercado de la Unión, con sus diferencias regionales -también en relación con la orientación a las marcas- y a la elevada cuota de mercado de las importaciones chinas, la situación del mercado de la Unión es muy diferente a la del mercado brasileño. Por consiguiente, y vistos los considerandos 90 y 91, no puede aceptarse esta alegación.
(94)
Como se expone en el considerando 101 del Reglamento provisional, se aplicaron más ajustes, cuando se consideró procedente, en relación con los gastos de transporte, seguros, manipulación y costes accesorios, embalaje, créditos, gastos bancarios y comisiones, en todos los casos en que se demostró que afectaban a la comparabilidad de los precios.
3.5. Márgenes de dumping
(95)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirma la metodología utilizada para calcular los márgenes de dumping descrita en los considerandos 102 a 105 del Reglamento provisional.
(96)
Tras la divulgación provisional se informó a la Comisión de que algunas empresas comerciales que no fabrican el producto afectado habían sido erróneamente incluidas en el anexo I del Reglamento provisional y, en consecuencia, estaban sujetas al derecho antidumping establecido para los productores exportadores cooperantes. La Comisión informó a esas empresas de su intención de retirarlas del anexo I y les dio la oportunidad de hacer observaciones. Una vez examinadas las observaciones recibidas, se retiraron del anexo I varias empresas comerciales. Si fue procedente, se sustituyeron por el productor exportador cooperante vinculado.
(97)
Teniendo en cuenta los ajustes aplicados al valor normal y al precio de exportación conforme a lo expuesto en los considerandos 67 a 94, y a falta de otras observaciones, los márgenes de dumping definitivos, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, derechos no pagados, son los siguientes:
Empresa
Derecho (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd.; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd.; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd.; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd.
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd.
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd.; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd.; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd.; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd.; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd.: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
Productores exportadores cooperantes no incluidos en la muestra
17,9
Las demás empresas
36,1
4. PERJUICIO
4.1. Período considerado
(98)
Tras la divulgación final, varias partes interesadas reiteraron que el período considerado debería haber empezado en 2009 y no en 2008, aduciendo que la crisis habría comenzado en 2008 y que la tendencia entre 2009 y 2011 sería más clara. Con respecto a esta alegación hay que apuntar que 2009 no constituye un año más adecuado como comienzo del período considerado, dado que los efectos de la crisis económica se dejaron notar plenamente ese año, con la consiguiente caída significativa del consumo en comparación con 2008. Por tanto, se rechaza definitivamente esta alegación.
4.2. Producción de la Unión e industria de la Unión
(99)
Varios importadores cuestionaron en una observación conjunta el método empleado para calcular la cifra de producción de la Unión indicada en el considerando 108 del Reglamento provisional. Varias partes interesadas repitieron esa observación tras la divulgación final. En concreto, consideraban que los denunciantes no cumplían el requisito de legitimación, alegando que las estadísticas Prodcom disponibles sugerirían que el nivel de producción del producto similar en la Unión es mucho más elevado que las 240 200 t mencionadas en el citado considerando, por lo que los denunciantes representarían menos del 25 % de la producción del producto similar en la Unión. Estas partes habían calculado una producción de la Unión de 313 187 t durante el PI, cifra a la que habían llegado utilizando datos completos de la lista Prodcom relativos a los artículos de porcelana para el servicio de mesa o de cocina y haciendo un ajuste a la baja del 20 % correspondiente a los artículos de material distinto de la porcelana, por analogía con la metodología empleada por el denunciante y en la investigación para establecer los volúmenes de importación.
(100)
A este respecto conviene señalar, en primer lugar, que, en el marco del análisis reglamentario de una denuncia antidumping, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, los servicios de la Comisión llevaron a cabo un profundo examen de la legitimación antes del inicio. La Comisión analizó los datos contenidos en la denuncia y se puso en contacto con todos los productores de la Unión conocidos, a los que pidió que aportaran también datos sobre la producción, expresaran su posición con respecto a la denuncia y ayudaran a la Comisión a identificar a otros posibles productores, de haberlos. Las asociaciones de productores proporcionaron también información sobre la producción.
(101)
En relación con esta alegación hay que señalar también que la fuente de datos y la metodología empleadas para determinar la cifra de producción de la Unión en cada año del período considerado se explicaban en el considerando 107 del Reglamento provisional, es decir, que, en consonancia con lo que se había hecho en la fase de denuncia, la cifra está basada en los datos aportados por las asociaciones europeas y nacionales, contrastados con los proporcionados por productores concretos y con otras fuentes estadísticas (en particular, la lista Prodcom).
(102)
Como explicaron los denunciantes durante la investigación, los datos aportados por la asociación europea se habían basado, en lo que se refiere a los productos de porcelana, en los datos de la lista Prodcom relativos a los artículos de porcelana para el servicio de mesa o de cocina, pues el código Prodcom para este producto coincidía con los productos de porcelana cubiertos por la presente investigación. En cuanto a los productos de material distinto de la porcelana, no pudo utilizarse la lista Prodcom, pues abarca muchos más productos manufacturados que los productos que no son de porcelana incluidos en la presente investigación. Por tanto, las asociaciones nacionales habían recopilado los datos pertinentes para estos productos basándose en el profundo conocimiento de sus respectivos mercados, y la asociación europea había contrastado esta información antes de facilitar las cifras totales a la Comisión. Esas cifras se actualizaron durante la investigación. Además, el expediente no confidencial contenía una lista de todos los productores conocidos, y solo se comunicó a la Comisión la existencia de otros tres productores en Rumanía. La disparidad entre las estadísticas Prodcom y la cifra de 240 200 t se deriva del hecho de que la definición del producto investigado no coincide con los códigos de datos estadísticos Prodcom en lo que se refiere a los productos de materiales distintos de la porcelana, sino que es mucho más restringida. En el caso de las estadísticas de importación de Eurostat, esta diferencia podría tenerse efectivamente en cuenta haciendo un ajuste a la baja del 20 %, pero esto no era oportuno en el caso de las cifras de producción de la UE contenidas en la base de datos Prodcom. Concretamente, las cifras Prodcom de dos Estados miembros aparecerían burdamente sobrestimadas si se aplicara la misma metodología.
(103)
En consecuencia, la metodología empleada por las partes en cuestión, mencionada en el considerando 99, es errónea. Por otro lado, no se aportó prueba alguna de que la producción notificada por ninguno de los Estados miembros, incluidos los dos a los que se ha hecho referencia, y contenida en el expediente no confidencial, estuviera subestimada. Debe asimismo señalarse que, con respecto a algunos Estados miembros, los datos proporcionados por la asociación europea y utilizados en la presente investigación eran significativamente más elevados que si se hubieran empleado datos Prodcom ajustados. En vista de lo anterior, no hay razón para poner en duda las cifras de producción indicadas en la presente investigación ni el resultado del examen de la legitimación.
(104)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirma lo expuesto en los considerandos 107 y 108 del Reglamento provisional.
4.3. Consumo de la Unión
(105)
Varios importadores cuestionaron en una observación conjunta las cifras de consumo indicadas en el considerando 110 del Reglamento provisional. Esta alegación se basaba en el uso erróneo de los datos estadísticos Prodcom para la producción y las ventas, como se ha explicado en el punto 4.2 y, por tanto, se rechaza.
(106)
Sin embargo, al volver a comprobar las estadísticas de importación de Eurostat, se vio que estas se habían actualizado desde la imposición de las medidas provisionales, lo cual había dado lugar a algunas modificaciones menores. Por consiguiente, en aras de la compleción, se determinó de nuevo el consumo de la Unión con arreglo a estas estadísticas de importación de Eurostat actualizadas y a las aportaciones sobre las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, con el siguiente resultado:
Cuadro 1
Volumen (en toneladas)
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
826 897
687 587
750 828
727 411
Índice (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 109, 111 y 112.
4.4. Importaciones procedentes del país afectado
4.4.1. Volumen, precio y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes del país afectado
(108)
Varios importadores cuestionaron en una observación conjunta las cifras indicadas en el considerando 113 del Reglamento provisional. Esta alegación se basaba en el uso erróneo de los datos estadísticos Prodcom y, por tanto, se rechaza.
(109)
Con arreglo a las estadísticas de importación de Eurostat actualizadas (véase el considerando 106), el volumen, la cuota de mercado y los precios medios de las importaciones del producto afectado evolucionaron como se indica a continuación:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PI
Volumen de importaciones (en toneladas)
535 593
449 325
516 624
486 170
Índice (2008 = 100)
100
84
96
91
Cuota de mercado (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Precio medio de importación (EUR/tonelada)
1 274
1 307
1 473
1 498
Índice (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Los volúmenes, valores y tendencias actualizados son casi idénticos a los analizados en el Reglamento provisional. La cuota de mercado de las importaciones chinas aumentó del 64,8 % en 2008 al 66,8 % en el PI. El precio de las importaciones ascendió casi un 18 % durante el período considerado, pasando de 1 274 EUR/t a 1 498 EUR/t.
(111)
Una parte alegó que había una falta total de correlación entre los precios y los volúmenes de las importaciones chinas. A este respecto, de acuerdo con el artículo 3, apartado 3, del Reglamento de base, debe tenerse en cuenta si ha habido un aumento considerable de las importaciones objeto de dumping, en términos absolutos o en relación con la producción o el consumo de la Unión. En lo tocante al efecto de las importaciones objeto de dumping sobre los precios, debe tenerse en cuenta si han causado una subcotización significativa de los precios con respecto al precio de un producto similar de la industria de la Unión, o bien si el efecto de tales importaciones es disminuir los precios de forma importante o impedir considerablemente la subida que en otro caso se hubiera producido. Ninguno de estos factores aisladamente bastan para obtener una orientación decisiva.
(112)
En el contexto expuesto, ha de tomarse en consideración lo que sigue. En primer lugar, en el momento en que el consumo de la Unión se recuperó (2009-2010), hubo un incremento significativo de los precios de las importaciones chinas, lo cual indicaría una correlación. Pero, lo que es más importante, la evolución de los precios chinos durante el período considerado debe evaluarse atendiendo a la diferencia muy marcada de precios que ya existía en 2008 y que ilustran los precios medios de las importaciones chinas (cuadro 2) y los precios medios de venta en la Unión (cuadro 9), de los que da cuenta el Reglamento provisional. Los niveles elevados de subcotización durante el PI confirman estas grandes diferencias de precios. El incremento de precios no impidió, pues, que las importaciones chinas ganaran cuota de mercado durante el período considerado. De hecho, estas importaciones siguieron ejerciendo una fuerte presión sobre los precios de la industria de la Unión, que bajaron un 12 % durante el período considerado. Esta observación, por consiguiente, no puede aceptarse.
(113)
Por lo que se refiere a la evolución del precio de importación (aumento) y el volumen de importación (disminución) de 2008 a 2011 y a 2012 presentada por un grupo de productores exportadores chinos incluidos en la muestra, la tendencia observada de incremento de los precios medios de importación no puede restar validez a la constatación de dumping perjudicial durante el PI. En cuanto a la evolución de los volúmenes de importación chinos, y como ya se destacó en el considerando 114 del Reglamento provisional y se ha vuelto a subrayar en el considerando 109 del presente Reglamento, el indicador correspondiente muestra un aumento de la cuota de mercado de las importaciones chinas de dos puntos porcentuales. Además, y como se explica con más detalle en los considerandos 116 y 117 del Reglamento provisional y en el considerando 111 del presente Reglamento, las importaciones chinas causaron una subcotización de precios importante.
4.4.2. Subcotización de precios
(114)
Tras la divulgación provisional, varias partes interesadas pidieron más detalles sobre los cálculos de la subcotización de precios además de los ya ofrecidos en el considerando 116 del Reglamento provisional. Se ofreció información adicional, en la medida en que lo permitieron el carácter confidencial de la información y el anonimato garantizado a los productores de la Unión.
(115)
Análogamente a la decisión tomada tras la imposición de las medidas provisionales de excluir de las listas de exportación algunos productos «atípicos» a efectos del cálculo del dumping (véase el considerando 69), estos productos fueron también excluidos de las listas de exportación utilizadas para calcular el perjuicio. Este cambio tuvo una incidencia menor en los márgenes de subcotización, que por consiguiente se mantuvieron en el mismo intervalo mencionado en el considerando 117 del Reglamento provisional.
(116)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 113 a 117 del Reglamento provisional.
4.5. Situación de la industria de la Unión
4.5.1. Generalidades
(117)
Algunas partes afirmaron que el hecho de que varios factores de perjuicio mejoraran entre 2009 o 2010 y el PI demuestra que la evolución de la industria de la Unión fue positiva. Sin embargo, debe observarse que este análisis es incompleto y no atiende a la evolución de esos factores durante todo el período considerado. Las explicaciones dadas en el considerando 23 del Reglamento provisional deben tomarse también en consideración a este respecto.
(118)
A petición de una parte interesada, se confirma que los indicadores macroeconómicos se evaluaron en relación con el conjunto de la industria de la Unión, mientras que los microeconómicos se analizaron en relación con los productores de la Unión incluidos en la muestra, entre los que se encontraban empresas no denunciantes.
(119)
La CCCLA objetó que los indicadores microeconómicos y macroeconómicos presentados en el Reglamento provisional no eran representativos, pues la producción total de la Unión sería mucho más elevada que las cifras utilizadas en la presente investigación. Sin embargo, a la vista del análisis y las conclusiones expuestos en el punto 4.2, se rechaza este argumento.
(120)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 118 a 121 del Reglamento provisional.
4.5.2. Indicadores macroeconómicos
4.5.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(121)
Como se ha mencionado en el punto 4.1, varios importadores cuestionaron las cifras de producción indicadas en el considerando 122 del Reglamento provisional. Sin embargo, estas cifras se han contrastado y se confirman.
(122)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 122 a 124 del Reglamento provisional.
4.5.2.2. Volúmenes de ventas y cuota de mercado
(123)
La actualización del cuadro 2 no afecta a los cuadros 4 y 5 del Reglamento provisional.
(124)
No habiéndose recibido observaciones pertinentes sobre los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 125 y 126 del Reglamento provisional.
4.5.2.3. Empleo y productividad
(125)
En una observación conjunta, varios importadores cuestionaron las cifras de empleo y productividad ofrecidas en los considerandos 127 y 128 del Reglamento provisional, alegando que no estaban en consonancia con el panorama dibujado por determinadas estadísticas de Eurostat (8).
(126)
Sin embargo, las cifras de ambos indicadores se contrastaron y se consideraron exactas. Las cifras presentadas por las partes eran demasiado amplias y no guardaban relación con la fabricación del producto similar. No habiéndose recibido otras observaciones en relación con el empleo y la productividad, se confirma lo expuesto en los considerandos 127 y 128 del Reglamento provisional.
4.5.2.4. Magnitud del margen de dumping
(127)
A falta de observaciones relativas a la magnitud del margen de dumping, se confirma lo expuesto en el considerando 129 del Reglamento provisional.
4.5.3. Indicadores microeconómicos
4.5.3.1. Existencias
(128)
Varios importadores cuestionaron en una observación conjunta las cifras de existencias proporcionadas en el considerando 130 del Reglamento provisional, así como su pertinencia en comparación con los datos de acceso público relativos a determinados productores de la Unión. También se mostraron en desacuerdo con la afirmación de que la industria de la Unión trabaja esencialmente por pedidos.
(129)
En cuanto al trabajo por pedidos, la investigación confirmó que así ocurre en el caso de los productores de la Unión incluidos en la muestra y que constituye una práctica normal en el sector. Además, las cifras de existencias indicadas en el Reglamento provisional se refieren a la cifra verificada de los productores de la Unión incluidos en la muestra, que se considera la más fiable.
(130)
Tras la divulgación final, se reiteraron esas observaciones, pero sin presentar ningún argumento nuevo. A falta de otras observaciones relativas a las existencias, se confirma lo expuesto en el considerando 130 del Reglamento provisional.
4.5.3.2. Precios de venta
(131)
A falta de observaciones por lo que se refiere a las cifras de los precios de venta indicadas en el Reglamento provisional, se confirma lo expuesto en su considerando 131.
4.5.3.3. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones, capacidad de obtener capital y salarios
(132)
Tras la divulgación se detectó una errata en el cálculo del beneficio neto de la industria de la Unión y el rendimiento de las inversiones (RI). El error fue corregido, y he aquí las cifras revisadas:
Cuadro 3
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad neta de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en porcentaje de las ventas netas)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Índice (2008 = 100)
100
74
-13
84
RI (beneficio neto en porcentaje del valor contable neto de las inversiones)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Índice (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Esta corrección no afecta significativamente a las constataciones provisionales relativas a estos dos indicadores. Sin embargo, el nivel medio de beneficios ponderado de los productores incluidos en la muestra fue, durante el período considerado, ligeramente inferior al establecido provisionalmente, pues disminuyó del 3,8 % al 3,2 % (en lugar del 4,2 % al 3,5 %). La rentabilidad de las inversiones siguió en gran medida la tendencia observada en el beneficio, pero, como indicaron también varias partes interesadas tras la divulgación final, durante el período considerado su evolución fue ampliamente positiva, y no negativa.
(134)
Una parte interesada cuestionó el estado de fragilidad de la industria de la Unión al comienzo del período considerado, como se menciona en el considerando 134 del Reglamento provisional. Esta parte alegó que solo puede tenerse en cuenta el perjuicio causado por el dumping y que no se había establecido dumping alguno para un período que no fuera 2011. Sin embargo, en ese considerando se hacía referencia al estado de la industria de la Unión únicamente para analizar si podía tomarse en consideración el beneficio obtenido al comienzo del período considerado como representativo del beneficio que la industria obtendría normalmente. El resultado fue negativo.
(135)
Varias partes cuestionaron el nivel de beneficios de referencia mencionado en el considerando 135 del Reglamento provisional, o propusieron niveles de referencia diferentes (más bajos).
(136)
Un grupo de productores exportadores chinos afirmaron que el nivel de beneficios durante el PI constituía una buena tasa de rentabilidad. Sin embargo, no fundamentaron esta alegación. Otra parte afirmó que los niveles de beneficios presentados en el Reglamento provisional podrían considerarse niveles normales, y para ello se basó en los datos públicamente accesibles de un productor alemán correspondientes al período comprendido entre 1999 y 2007. Otra parte interesada afirmó que el nivel de beneficios durante el PI presentado en el Reglamento provisional podría considerarse «normal» según las conclusiones de un estudio de la Comisión (9) que incluía datos sobre los beneficios de un productor alemán correspondientes al período comprendido entre 2004 y 2007. Tras la divulgación final se recibieron alegaciones similares.
(137)
A este respecto cabe recordar que en el Reglamento provisional se llegaba a la conclusión de que el beneficio obtenido al comienzo del período considerado no puede tomarse como beneficio normal, pues la industria de la Unión se encontraba ya entonces en una situación de fragilidad, según se explica en el considerando 134 del Reglamento provisional. Además, se descubrió que los datos públicamente accesibles sobre los beneficios de un productor alemán en el período 1999-2007 a los que se ha hecho mención antes se referían no solo a las actividades de producción de artículos de cerámica para el servicio de mesa y de cocina, sino también a otros segmentos importantes. En cuanto al estudio de la Comisión al que se refiere el considerando 136, vistos su ámbito y objetivo y el momento en que realizó, no se consideró que constituyera una base pertinente para determinar la rentabilidad. Por ejemplo, en relación con el producto afectado solo hacía referencia a la situación de los beneficios de una única empresa. Finalmente, las tres observaciones expuestas en el considerando 136, que son contradictorias con la mencionada en el considerando 141, no están suficientemente fundamentadas. Por tanto, se confirma que la tasa de beneficios del 3,2 % observada durante el PI no puede considerarse aceptable para este producto.
(138)
Una parte interesada pidió que se utilizaran como referencia los niveles de beneficios de los sectores minoristas suecos de diseño del hogar, mobiliario y alimentación. Sin embargo, debe denegarse esta petición, entre otras cosas por la disparidad en los niveles de inversión de los sectores de fabricación y de venta al por menor de que se trata.
(139)
Tras la divulgación final, una parte objetó que no era adecuado considerar normal en este caso el beneficio del 6 % que se consideró razonable en la investigación relativa al calzado, pues este se había establecido en 2006, cuando las circunstancias económicas eran mucho más favorables que en 2013. No puede aceptarse este argumento. Antes de nada, esa parte se refiere a circunstancias económicas generales y no a la situación específica del mercado de artículos para el servicio de mesa. Es verdad que el consumo cayó de manera significativa en 2009, pero desde entonces se ha recuperado considerablemente. Lo que es más importante, la evolución del consumo no debe examinarse de forma aislada. Dado el volumen elevado de importaciones objeto de dumping (con una cuota de mercado del 66,8 %), el nivel de dumping (márgenes de dumping que van de un 13,1 % a un 36,1 %) y el nivel de subcotización (del 26,5 % al 47,6 %), la situación competitiva de la Unión habría sido muy diferente si las importaciones se hubieran realizado a precios no de dumping. Por tanto, debe rechazarse este argumento.
(140)
Algunas partes interesadas sugirieron que se utilizara el nivel de referencia empleado en otra investigación antidumping, concretamente la concerniente a las baldosas de cerámica (10). Tras la divulgación final se recibieron observaciones similares. Sin embargo, hay que señalar que las baldosas de cerámica, al contrario que el calzado de piel y la vajilla, no pueden considerarse un producto de consumo de la misma manera. Por ejemplo, el ritmo al que los hogares compran o sustituyen los artículos de cerámica para el servicio de mesa, o la manera en que estos se comercializan y, en última instancia, se venden a los consumidores, están más cerca del calzado de piel que de las baldosas de cerámica. Así pues, se deniega la petición de utilizar el beneficio de referencia aplicado en la investigación sobre las baldosas de cerámica.
(141)
Los denunciantes afirmaron que el nivel de beneficios de referencia debiera estar más bien por encima del 10 %, ya que la fabricación de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina constituye una actividad que absorbe mucho capital y requiere un alto grado de inversión adicional e innovación. Aunque se ha confirmado que la industria afectada absorbe efectivamente mucho capital y tiene una continua necesidad de inversión, la información suministrada en apoyo de esta alegación no bastó para modificar el nivel de referencia empleado provisionalmente. La investigación no pudo llegar a la conclusión de que ese nivel de referencia fuera el más apropiado para todos los productores de la Unión.
(142)
Un grupo de importadores cuestionó las cifras de rentabilidad presentadas en el Reglamento provisional y calculó la rentabilidad basándose en las cifras presentadas en dicho Reglamento del coste de producción, el precio y el volumen de ventas en la Unión y las ventas de exportación, llegando a la conclusión de que la industria de la Unión obtuvo realmente un beneficio del 6 % durante el PI. Sin embargo, este cómputo es erróneo, pues combina datos de fuentes diversas (los productores de la Unión incluidos en la muestra, la industria de la Unión en su conjunto y Eurostat).
(143)
No habiéndose recibido más observaciones pertinentes, se confirma lo expuesto en los considerandos 132 a 137 del Reglamento provisional.
4.5.3.4. Coste de producción
(144)
Varios importadores comentaron en una observación conjunta que no les parecía que las cifras del coste de producción presentadas en el considerando 138 del Reglamento provisional siguieran la evolución del coste de la mano de obra y los recursos energéticos mostrada por Eurostat. Las partes señalaron que los costes de la mano de obra aumentaron en los Estados miembros. Igualmente, la evolución del coste de los recursos energéticos en la Unión no justificaría un descenso en el coste de producción.
(145)
A este respecto hay que observar que el coste de la mano de obra y de los recursos energéticos presentado por las partes era demasiado amplio. Por otro lado, el hecho de que la industria de la Unión se las arreglara para disminuir el coste de producción durante un período en el que la tendencia general era la opuesta demuestra el esfuerzo extraordinario que realizó para reducir costes y seguir siendo competitiva.
(146)
Las cifras del coste de producción proporcionadas en el Reglamento provisional representan el coste de producción verificado de los productores de la Unión incluidos en la muestra. En ausencia de otras observaciones, se confirma lo expuesto en el considerando 138 del Reglamento provisional.
4.5.3.5. Conclusión sobre el perjuicio
(147)
Varias partes cuestionaron la conclusión sobre el perjuicio presentada en el Reglamento provisional aduciendo que varios indicadores de perjuicio mejoraron justo al final del período considerado. Sin embargo, este aspecto no resta valor al hecho de que la mayoría de los indicadores de perjuicio se deterioraron durante el período considerado. Este deterioro es observable en la mayoría de los indicadores macroeconómicos, como el volumen de producción, la capacidad, las ventas a clientes no vinculados y el empleo, así como en los indicadores de perjuicio relacionados con el rendimiento financiero de la industria de la Unión, como la rentabilidad y las inversiones.
(148)
No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 139 a 143 del Reglamento provisional.
5. CAUSALIDAD
5.1. Introducción
(149)
A falta de observaciones sobre el considerando 144 del Reglamento provisional, se confirma lo expuesto en él.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(150)
Varias partes cuestionaron la conclusión formulada en el considerando 148 del Reglamento provisional. Sin embargo, aunque, como se ha explicado con anterioridad, se han revisado ligeramente algunos de los porcentajes señalados en sus considerandos 145 y 147, esto no altera los hechos y las conclusiones contenidos en sus considerandos 145 a 148.
(151)
De hecho, dada la evolución de la cuota de mercado de las importaciones chinas objeto de dumping, es evidente que, en contra de lo que alegaba una parte, no hay contradicción entre, por un lado, el considerando 147 del Reglamento provisional, en particular la afirmación de que la reducción de los precios de venta de la industria de la Unión en el mercado de la Unión y su rentabilidad son atribuibles a la bajada de precios causada en dicho mercado por las importaciones chinas objeto de dumping, y, por otro, la evolución de la cuota de mercado de la industria de la Unión.
(152)
Por lo demás, el hecho de que los precios de las importaciones procedentes de China se incrementaran durante el período considerado, como señalaron varias partes, no resta validez a la constatación de la subcotización y el dumping perjudicial durante el PI.
(153)
A falta de otras observaciones relativas a los efectos de las importaciones objeto de dumping, se confirma lo expuesto en los considerandos 145 a 148 del Reglamento provisional.
5.3. Efecto de otros factores
5.3.1. Importaciones de terceros países, con excepción del país afectado
(154)
Como se ha mencionado en el considerando 106, tras la imposición de las medidas provisionales se actualizaron los datos de Eurostat relativos a las importaciones. Al cotejar estos nuevos datos con los datos anteriores contenidos en el Reglamento provisional se detectó una errata en el cómputo de las cifras de importación de Tailandia y Turquía. Dicha errata ha sido corregida, de modo que las cifras definitivas correspondientes a las importaciones del producto similar procedentes de terceros países, según los datos de Eurostat, son las siguientes:
Cuadro 4
2008
2009
2010
PI
Volumen de las importaciones de los demás terceros países (en toneladas)
100 972
81 464
81 595
89 146
Índice (2008 = 100)
100
81
81
88
Cuota de mercado (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Precio medio de importación (EUR/tonelada)
2 378
2 354
2 590
2 519
Índice (2008 = 100)
100
99
109
106
Volumen de las importaciones de Turquía (en toneladas)
26 978
25 303
25 485
29 336
Índice (2008 = 100)
100
94
94
109
Cuota de mercado (%)
3,3
3,7
3,4
4
Precio medio de importación (EUR/tonelada)
2 776
2 649
2 802
2 855
Índice (2008 = 100)
100
95
101
103
Volumen de las importaciones de Tailandia (en toneladas)
25 916
20 660
20 600
25 213
Índice (2008 = 100)
100
80
79
97
Cuota de mercado (%)
3,1
3
2,7
3,5
Precio medio de importación (EUR/tonelada)
1 246
1 183
1 403
1 356
Índice (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Las importaciones procedentes de terceros países disminuyeron un 12 % durante el período considerado, mientras que la cuota de mercado de estas importaciones se mantuvo bastante estable.
(156)
Hay que señalar que los precios medios de las importaciones procedentes de otros terceros países aumentaron un 6 % durante el período considerado y se mantuvieron siempre a niveles superiores al precio medio de venta de las exportaciones chinas (un 68 % durante el PI).
(157)
Antes de publicarse el Reglamento provisional, la CCCLA señaló que las importaciones procedentes de Turquía habían aumentado un 8 % entre 2010 y 2011, siendo los precios de las importaciones procedentes de este país, en teoría, solo alrededor de un 20 % más altos que los precios de las importaciones procedentes de China. Posteriormente, varias partes cuestionaron la conclusión del Reglamento provisional relativa a las importaciones turcas.
(158)
Teniendo presente la errata importante contenida en el Reglamento provisional en relación con las cifras correspondientes a las importaciones turcas, así como los datos actualizados presentados más arriba, no hay nada que sugiera que las importaciones turcas, dados sus precios y su cuota de mercado, puedan romper el nexo causal entre las exportaciones chinas del producto afectado y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión. También debe apuntarse que el hecho de que no se incluyan en la denuncia las importaciones procedentes de Turquía no puede describirse como discriminatorio, pues, en la fase de inicio, no había pruebas suficientes de dumping, perjuicio y nexo causal en relación con dichas importaciones.
(159)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Tailandia no superó nunca el 3,5 % durante el PI.
(160)
Por las razones mencionadas, se llega a la conclusión de que las importaciones procedentes de otros terceros países no afectaron a la situación de la industria de la Unión de manera importante, hasta el punto de romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
5.3.2. Segmentos de mercado
(161)
A falta de nuevas observaciones sobre los segmentos de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 156 a 158 del Reglamento provisional.
5.3.3. Consumo y demanda
(162)
Una parte sugirió que el perjuicio podría atribuirse a la prolongada reducción de la demanda de productos fabricados en la Unión. Sin embargo, la investigación no confirmó esa tendencia, como ya se explicaba en el considerando 112 del Reglamento provisional.
(163)
A falta de otras observaciones sobre el consumo y la demanda, se confirma lo expuesto en los considerandos 159 a 166 del Reglamento provisional.
5.3.4. Exportaciones de la industria de la Unión
(164)
Una parte apuntó que los precios medios de exportación de la Unión fueron inferiores a los precios medios de venta en el mercado de la Unión durante el período considerado. Esto podría haber afectado a la capacidad de la industria de la Unión para hacer nuevas inversiones o contratar personal. Tras la divulgación final se reiteró un argumento similar. Sin embargo, como ya se mencionaba en el considerando 169 del Reglamento provisional, el funcionamiento de las ventas de exportación no tiene efecto alguno sobre la mayoría de los indicadores de perjuicio. Incluso podría argumentarse que estas ventas fueron un modo de compensar, en parte, el perjuicio sufrido en el mercado de la Unión. Además, como los precios medios se han calculado dividiendo el valor total de las ventas del producto similar por el volumen total de esas ventas, una combinación de productos diferente en las ventas en el mercado de la Unión y en las ventas de exportación puede generar también diferencias significativas en los valores medios de las ventas globales. Por último, estas ventas de exportación representaron menos del 37 % de los volúmenes de ventas globales de la industria de la Unión, es decir, que el mercado dominante para la industria de la Unión siguió siendo, con mucho, el mercado interno de la Unión. Por tanto, se rechaza el argumento de que estas ventas de exportación perjudicaran a la industria de la Unión hasta el punto de romper el nexo causal entre las importaciones procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(165)
No habiéndose recibido ninguna observación más sobre las exportaciones de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 167 a 170 del Reglamento provisional.
5.3.5. Eliminación de los contingentes de importación
(166)
Tras la imposición de las medidas provisionales, otra parte sugirió que la eliminación de los contingentes de importación habría tenido repercusiones para los productores de la Unión durante el período considerado. Sin embargo, no se presentó ningún dato fáctico nuevo que pudiera alterar la conclusión expuesta en el considerando 173 del Reglamento provisional.
(167)
A falta de nuevas observaciones fundamentadas sobre la eliminación de los contingentes de importación, se confirma lo expuesto en los considerandos 171 a 173 del Reglamento provisional.
5.3.6. Prácticas contrarias a la competencia en el mercado de la Unión
(168)
A raíz de la imposición de las medidas provisionales, varias partes insistieron en que no se habían tenido debidamente en cuenta la investigación de cartel emprendida por las autoridades alemanas a la que se refiere el considerando 175 del Reglamento provisional ni la multa por cartel de la que se hace también mención en ese considerando. Con respecto a estas alegaciones, cabe añadir lo que sigue a lo que ya se dice en los considerandos 174 y 175 del Reglamento provisional.
(169)
La investigación de cartel alemana, centrada en una supuesta fijación de precios de julio de 2005 a febrero de 2008, aún está en marcha. Dado que se ha garantizado la confidencialidad a los productores de la Unión, y en vista de que los resultados definitivos de la investigación alemana en curso aún no se han hecho públicos, no es posible comentar los detalles del análisis efectuado. No obstante, puede confirmarse que ninguno de los productores de la Unión incluidos en la muestra está siendo objeto de esa investigación en curso. La investigación llegó también a la conclusión de que las prácticas examinadas no han afectado a los indicadores microeconómicos y, de afectar a los indicadores macroeconómicos, lo habrían hecho de forma muy limitada.
(170)
En cuanto a las constataciones de cartel relativas a los sanitarios y accesorios de baño, hay que recordar que este cartel de fijación de precios estuvo activo entre 1992 y 2004 y que solo uno de los productores multados opera también en el sector del servicio de mesa y de cocina. Los datos aportados por este productor en el marco de la legitimación y el perjuicio no se ven afectados por las prácticas de cartel, pues solo se han utilizado los datos de este productor relativos a la sección de servicio de mesa o de cocina, y no sus datos consolidados. Por consiguiente, la multa en relación con este cartel no ha afectado a los datos aportados por este productor. También hay que recordar que el período de fijación de precios fue muy anterior al período considerado. Dado que la identidad de los productores de la Unión es confidencial, no puede revelarse si esta empresa está o no incluida en la muestra. No obstante, si un productor de la Unión incluido en la muestra hubiera anotado en sus cuentas una partida (por ejemplo, una multa por cartel) que distorsionara la imagen del perjuicio a efectos de la presente investigación, la autoridad investigadora la habría aislado para que no alterara los factores de perjuicio pertinentes.
(171)
En consecuencia, se rechazan las alegaciones relativas al efecto de la mencionada investigación de cartel sobre el análisis del perjuicio y la causalidad.
(172)
Una parte interesada mencionó la existencia de acuerdos de precios y asignaciones de mercado ilegales entre los productores de la Unión, pero no aportó prueba alguna de ello, de modo que se rechaza tal alegación.
(173)
No habiéndose recibido ninguna observación nueva sobre prácticas anticompetitivas en el mercado de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 174 a 176 del Reglamento provisional.
5.3.7. Métodos de producción
(174)
No habiéndose recibido ninguna observación nueva sobre los métodos de producción, se confirma lo expuesto en los considerandos 177 y 178 del Reglamento provisional.
(175)
Un importador repitió alegaciones similares tras la divulgación final, argumentando que los métodos de producción de las fábricas chinas son más artesanales que los de los productores de la Unión. Sin embargo, no formuló ningún argumento de peso que pudiera alterar la conclusión expuesta en el considerando 178 del Reglamento provisional, por lo que se rechaza definitivamente esta alegación.
5.3.8. Mercados de segunda mano
(176)
A falta de nuevas observaciones sobre los mercados de segunda mano, se confirma lo expuesto en los considerandos 179 y 180 del Reglamento provisional.
5.3.9. Crisis económica
(177)
Una parte afirmó que el considerando 183 del Reglamento provisional ofrece un análisis erróneo de la situación durante el período de recuperación económica entre 2010 y 2011 y que se había subestimado el impacto de la crisis económica. Tras la divulgación final se repitieron estas observaciones. Sin embargo, tales alegaciones no estaban fundamentadas. Debe subrayarse también que en el considerando citado se decía que las importaciones objeto de dumping procedentes de China intensificaron el efecto de la recesión económica. En relación con la repercusión de la crisis económica, el considerando 184 del Reglamento provisional deja claro que puede haber contribuido a los malos resultados de la industria de la Unión, aunque no basta para romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y la situación de perjuicio de dicha industria durante el PI.
(178)
No habiéndose recibido nuevas observaciones en relación con la crisis económica, se confirma lo expuesto en los considerandos 181 a 184 del Reglamento provisional.
5.3.10. Otros factores
(179)
En una observación conjunta, varios importadores alegaban que la caída del empleo era un fenómeno normal en la industria de los productos de consumo. Sin embargo, no fundamentaron esta alegación. Por otro lado, incluso aunque esa tendencia fuera normal en este sector, no podría romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y la pérdida significativa de puestos de trabajo en el sector. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(180)
Una parte alegó que los déficits estructurales que sigue teniendo la industria de la Unión, unidos a la actual sobrecapacidad que muestra el cuadro 3 del Reglamento provisional, podrían romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por los fabricantes de la Unión. A este argumento cabe responder que, aunque la industria de la Unión se encontraba en una situación de fragilidad ya al comienzo del período considerado y había pasado por una reestructuración, la investigación confirmó que era competitiva y estaba haciendo frente adecuadamente a la demanda de todos los mercados. En cuanto al cuadro 3 del Reglamento provisional, la caída de la producción debe considerarse atendiendo a la presión ejercida por el elevado volumen de importaciones a bajo precio procedentes de China, pues las exportaciones de la industria de la Unión permanecieron estables. Por tanto, no ha podido aceptarse esta alegación.
(181)
Una parte consideró que la Comisión no había tenido en cuenta el efecto acumulativo de cada uno de los demás factores perjudiciales. Varias partes hicieron también esta alegación tras la divulgación final. Sin embargo, vistos los resultados de la investigación en relación con los demás factores invocados, no es concebible que su efecto acumulativo pudiera haber roto el nexo causal. De hecho, la mayoría de los demás factores tuvieron un impacto, si acaso, reducido.
(182)
Una parte consideró que la autoridad investigadora no había sabido distinguir entre coincidencia y causalidad. No obstante, la información de apoyo aportada no era ni mucho menos concluyente y, por tanto, se rechaza esta alegación.
(183)
En ausencia de observaciones nuevas sobre otros factores, se confirma lo expuesto en los considerandos 185 a 190 del Reglamento provisional.
5.4. Conclusión sobre la causalidad
(184)
A falta de nuevas observaciones, se confirma lo expuesto en el considerando 191 del Reglamento provisional.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
6.1. Observaciones preliminares
(185)
A falta de observaciones sobre el considerando 192 del Reglamento provisional, se confirma lo expuesto en él.
6.2. Interés de la industria de la Unión
(186)
Un productor polaco no denunciante acogió favorablemente las medidas, mientras que un productor británico no denunciante, con intereses de importación del producto afectado, se opuso a ellas. Este último estimaba que los derechos afectarían negativamente a los productores que complementan su gama de productos con importaciones procedentes de China y que se han adaptado a la globalización con un modelo de negocio en el que el trabajo de gran valor añadido se realiza en la Unión. Además, los clientes estarían menos inclinados a adquirir sus productos, pues ya no les ofrecerían una gama de productos completa.
(187)
Con respecto a la alegación de esta segunda parte, se examinó la situación de esa empresa en concreto. Se comprobó que las importaciones chinas de artículos para el servicio de mesa constituían una parte menor de sus importaciones totales. La empresa alegó, no obstante, que estas importaciones eran importantes para ella, aunque no especificó por qué. No aportó cifra alguna sobre su propia producción. Según los estados financieros, la empresa tuvo en 2011 un beneficio antes de impuestos sobre el volumen de negocios total superior al 10 %, en su mayor parte obtenido en mercados de fuera de la UE (no se aportó ninguna cifra relativa al producto afectado). Sobre esta base, no cabe esperar que la imposición de medidas ponga en peligro la viabilidad de esta empresa. En cuanto a la alegación de que otras muchas empresas tendrían también dificultades como consecuencia de las medidas, no se aportó ninguna prueba concreta. Por otro lado, de acuerdo con las respuestas recibidas durante la fase de legitimación previa al inicio y las observaciones recibidas posteriormente, no hay indicio alguno de que exista un número importante de empresas en esa situación.
(188)
El efecto de los derechos en las actividades de fabricación de la industria de la Unión sería positivo. De hecho, desde la reciente imposición de los derechos antidumping provisionales, se han notificado varios cambios positivos a este respecto.
(189)
Los cambios positivos mencionados confirman la afirmación de los denunciantes de que la producción de la Unión podría incrementarse sustancialmente a muy corto plazo utilizando las fábricas, la maquinaria y la mano de obra ya disponibles, y a más largo plazo podrían conseguirse incrementos aún mayores. Así pues, la reparación de las prácticas de precios desleales en el mercado les beneficia, pues un nuevo nivel de precios haría más atractiva la fabricación de más productos en la Unión, ya sea en pedidos grandes o pequeños, con diseños especiales o con productos genéricos sin marca. Se crearían puestos de trabajo que exigirían diversos tipos de aptitudes y, por lo tanto, disminuiría el desempleo.
(190)
El argumento de que sería imposible ofrecer una gama completa de productos es insostenible, ya que los consumidores exigen gamas de productos en constante cambio y la existencia de fuentes de suministro diversas.
(191)
No habiéndose recibido ninguna otra observación sobre el interés de la industria de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 193 a 198 del Reglamento provisional.
6.3. Interés de los importadores no vinculados
(192)
Los dos importadores de mayor envergadura incluidos en la muestra cuestionaron su grado de cooperación en relación con la integridad de los datos de rentabilidad y el margen entre los precios de adquisición y de reventa a clientes no vinculados, y uno de ellos refutó haber negado el acceso a sus cuentas y argumentó que tal acceso no habría cambiado nada. Las partes alegaron que su tamaño y su modelo de negocio les impedían aportar datos con el nivel de detalle exigido. En la fase definitiva, se confirma que uno de ellos volvió a denegar el acceso a sus cuentas de importador y que ambos, a pesar de haberlo intentado, no han conseguido aportar datos íntegros y útiles sobre la rentabilidad ni información sobre el margen entre los precios de adquisición y de reventa a clientes no vinculados, de tal manera que las instituciones puedan utilizarlos para analizar la situación de los importadores no vinculados. La información limitada que proporcionaron ambas empresas acerca de sus precios de adquisición y reventa, aun no siendo concluyente, estaba plenamente en consonancia con la información general sobre el margen obtenida y resumida en el considerando 202 del Reglamento provisional.
(193)
En el considerando 203 del Reglamento provisional se había invitado a las partes interesadas a que aportaran datos adicionales, globales y verificables para analizar más en profundidad el impacto de las medidas en la cadena de suministro.
(194)
Tras las medidas provisionales, dos importadores no vinculados enviaron nuevas respuestas al cuestionario de los importadores. También se recibieron observaciones sobre el interés de la Unión de otros importadores no incluidos en la muestra, una asociación de comercio europeo e internacional (Foreign Trade Association), una asociación sueca de importadores, mayoristas y minoristas (Svensk Handel), la CCCLA y un productor de la Unión con intereses de importación. Ninguna de ellas contenía datos concluyentes sobre el impacto de las medidas en la cadena de suministro.
(195)
Una parte alegó que se había subestimado la cifra de empleo afectada por los derechos en el resto de la cadena de suministro, dado que las estadísticas de Eurostat muestran que, globalmente, las empresas de distribución emplean a más personas (treinta y tres millones) que las empresas fabricantes (treinta y un millones). Sin embargo, las cifras aportadas se referían a la importación y la fabricación en general, por lo que no pudieron utilizarse a los efectos de la presente investigación.
(196)
En una observación conjunta, varios importadores alegaron que los cinco importadores incluidos en la muestra daban empleo a más de diez mil personas en puestos de trabajo relacionados con el producto afectado, y no a trescientas cincuenta, como menciona el considerando 200 del Reglamento provisional. Se volvieron a comprobar las cifras. Debe subrayarse que en el análisis del interés de los importadores se toma en consideración el número de puestos de trabajo relacionados con la importación y la reventa del producto afectado, incluidas las funciones de apoyo. Evidentemente, en ese número no debe incluirse el empleo relacionado con otros productos u otros orígenes, o con actividades como la venta al por mayor o al por menor. Cabe recordar que, en una fase anterior del procedimiento, catorce importadores habían estimado el número pertinente de puestos de trabajo relacionados con la importación en un total de siete mil. Esa cifra parece constituir una estimación razonable, extrapolando la situación de los importadores incluidos en la muestra de modo que sus cifras puedan utilizarse.
(197)
Varias partes se quejaron de la elevada cifra bruta de margen que contiene el considerando 202 del Reglamento provisional, alegando que resulta engañosa. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la gran mayoría de los importadores que respondieron al cuestionario correspondiente notificaron un margen bruto entre los precios de compra y de reventa que oscilaba entre el 50 % y el 200 %, y los importadores incluidos en la muestra se encontraban en una situación similar. Además, tras la divulgación provisional, los denunciantes presentaron varios ejemplos en apoyo de la información proporcionada por la publicación a la que se hace referencia en el considerando 202 del Reglamento provisional, es decir, que confirmaban la razón precio de importación-precio de venta al por menor del producto afectado.
(198)
Un fabricante del Reino Unido con intereses de importación explicó que esos márgenes son necesarios para cubrir determinados costes que se afrontan en la Unión. No se presentó dato alguno que hubiera permitido calcular esos márgenes sobre la base del volumen de negocios.
(199)
Puesto que solo pudieron obtenerse y verificarse datos útiles sobre el beneficio de las actividades de importación relacionadas con el producto afectado de tres de los importadores incluidos en la muestra, y estos solo representaban el 3 % de las importaciones del producto afectado, no se consideró que la cifra del beneficio medio ponderado fuera concluyente y, por tanto, no se mencionó en el Reglamento provisional. No obstante, debe señalarse que este beneficio medio ponderado fue considerable (entre el 6 % y el 10 %; se ofrece un intervalo por razones de confidencialidad).
(200)
Un importador alegó que en la Unión no existe una producción suficiente de gres coloreado, por lo que no tiene más alternativa que importarlo de China. Tras la divulgación se hizo la misma alegación. Sin embargo, la investigación determinó que podía obtenerse gres coloreado de diversas fuentes, entre ellas productores de la Unión. Además, los productores de la Unión tienen capacidad de producción para vender más en el mercado de la Unión.
(201)
La información recabada en el curso de la investigación no permitió hacer una cuantificación adecuada de la medida en que los importadores podrían repercutir los incrementos del precio de adquisición derivados de los niveles de derechos propuestos. No obstante, a la vista de la información sobre los márgenes brutos y netos, si las importaciones procedentes de China se someten a un derecho antidumping definitivo, no hay nada que indique que la viabilidad del negocio de los importadores corra peligro. Un importador apuntó también que los grandes agentes del mercado y los importadores cuyo negocio fundamental no son los artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina no se verían perjudicados.
(202)
En consecuencia, se concluye que la imposición de medidas con los niveles propuestos no tiene una incidencia negativa importante en la situación de los importadores del producto afectado no vinculados en su conjunto.
(203)
No habiéndose recibido ninguna observación más sobre el interés de los importadores no vinculados, se confirma lo expuesto en los considerandos 199 a 211 del Reglamento provisional.
6.4. Interés de otros sectores económicos
(204)
Al hilo de la invitación contenida en el considerando 203 del Reglamento provisional, el día en que se publicaron las medidas provisionales la Comisión se puso directamente en contacto con los minoristas y las asociaciones de minoristas, los importadores con una posible actividad minorista y los diseñadores pertinentes y de los que tenía conocimiento, y los invitó a rellenar los cuestionarios correspondientes. Algunos de los que inicialmente habían alegado ser minoristas contestaron que no les afectaba la investigación porque no realizaban actividades de este tipo. La Comisión recibió finalmente siete nuevas respuestas al cuestionario de los minoristas. Estos siete minoristas representaban el 1 % de las importaciones procedentes de China durante el PI. La mayoría de las respuestas eran deficientes en muchos aspectos, pero, aun así, se analizaron en la medida de lo posible. No se recibió ninguna respuesta al cuestionario de los diseñadores.
(205)
La información así obtenida no aportó básicamente ninguna prueba nueva sobre el interés de otros sectores económicos que pudiera cuestionar la conclusión alcanzada en el considerando 217 del Reglamento provisional.
(206)
Tras la publicación de las medidas provisionales se recibieron observaciones sobre el interés de la Unión con respecto a otros sectores económicos, tanto de importadores incluidos como de importadores no incluidos en la muestra (entre ellos un importador polaco que opera en el sector de los artículos promocionales), de una asociación de comercio europeo e internacional (Foreign Trade Association), de una asociación sueca de importadores, mayoristas y minoristas (Svensk Handel), de varios minoristas, de la CCCLA y de ocho empresas torrefactoras de café (siete de ellas ubicadas en Italia y otra con sede en Austria).
(207)
Las empresas torrefactoras de café alegaron que, debido al número muy reducido de productores de la Unión que sirven a su mercado (cinco como máximo), la mayoría de los cuales importan de China directamente o a través de filiales, y al número muy elevado de máquinas torrefactoras (de mil quinientas a tres mil), las medidas propuestas en la fase provisional podrían impedirles abastecerse de artículos exactamente iguales en el futuro. No puede admitirse esta alegación. En primer lugar, las medidas definitivas son más bajas que las provisionales. En segundo lugar, la investigación puso de manifiesto que los productores de la Unión estarían en posición de desplegar aún más su potencial de producción y dar un mayor servicio a la industria de torrefacción del café si se eliminara el perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Dado el elevado número de productores de la Unión, es muy probable que el número de los que podrían admitir pedidos de las empresas torrefactoras de café sería superior a cinco.
(208)
Las empresas torrefactoras de café argumentaron que las medidas antidumping irían en menoscabo de sus exportaciones debido a la pérdida de competitividad y a una posible represalia de las autoridades chinas. Sin embargo, no hay ninguna prueba que indique que el nivel de las medidas impuestas vaya a implicar esa pérdida de competitividad, teniendo presente también que otros miembros de la OMC tienen medidas antidumping que afectan a este tipo de producto. La alegación de una acción de represalia se consideró asimismo sin fundamento.
(209)
Las empresas torrefactoras de café afirmaron que las medidas antidumping conducirían inevitablemente a una reducción general de su negocio, a una disminución de sus ventas, a un incremento general del precio del café en el sector Horeca (hoteles, restaurantes y catering) y a una menor calidad de los productos y servicios. Supuestamente, todo esto pondría en peligro un número considerable de puestos de trabajo directos e indirectos. Sin embargo, teniendo en cuenta cuál es la actividad fundamental de las empresas torrefactoras de café y las conclusiones sobre los efectos en la cadena de suministro, estas alegaciones son insostenibles. También debe señalarse que la presentación del número total de puestos de trabajo relacionados con las operaciones mundiales de una empresa torrefactora de café no puede considerarse una base de cálculo apropiada para estimar el número de puestos de trabajo que correrían peligro por la imposición de medidas antidumping.
(210)
Dos minoristas alegaron que no existe una producción suficiente de porcelana de hueso sintético ni de porcelana de hueso en la Unión, y que por consiguiente no tienen otra alternativa que importarla de China. Tras la divulgación hizo la misma alegación una asociación de importadores. En primer lugar, y en general, debe destacarse que las medidas antidumping van encaminadas a restaurar el comercio leal, y no a bloquear las importaciones. En este caso, el nivel de las medidas no puede considerarse prohibitivo. En segundo lugar, la investigación determinó que estos productos pueden obtenerse de diversas fuentes, entre ellas productores de la Unión. Por último, los productores de la Unión tienen capacidad de producción para vender más en el mercado de la Unión y podrían desplegar aún más su potencial si se impusieran definitivamente medidas antidumping.
(211)
Un minorista alegó que las medidas tendrían un efecto negativo sobre determinados objetos que sirven al mercado del turismo. No obstante, no hay información de peso que apoye esa alegación. Además, la presencia de esos objetos en el sector es limitada.
(212)
Un importador y mayorista alegó que la imposición de las medidas haría que algunos grandes agentes generaran una consolidación vertical del mercado. Sin embargo, dado el actual número de agentes, no es probable que esto ocurra a corto o medio plazo.
(213)
Además de las cuestiones ya tratadas en el Reglamento provisional, hay que señalar que varias partes consideraron que no se habían tenido suficientemente presentes los intereses de las empresas más pequeñas, como los minoristas, los distribuidores y los negocios de artículos promocionales. Varias partes reiteraron esta alegación tras la divulgación final. Debe reconocerse que, en general, las pequeñas empresas y las microempresas podrían ser más vulnerables a un incremento de precios como consecuencia de los derechos antidumping. Sin embargo, no hay pruebas de que el nivel de las medidas impuestas vaya a tener un efecto negativo en los demás agentes económicos que entran en la definición de PYME. Por tanto, se rechaza definitivamente esta alegación.
(214)
No habiéndose recibido ninguna observación más sobre el interés de otros sectores económicos, se confirma lo expuesto en los considerandos 212 a 217 del Reglamento provisional.
6.5. Interés de los consumidores (hogares)
(215)
A pesar de que la Comisión se puso en contacto con ellas, ninguna de las partes que representan directamente los intereses de los compradores finales, por ejemplo asociaciones de consumidores, presentó ninguna observación.
(216)
Varias partes cuestionaron la conclusión del considerando 222 del Reglamento provisional sobre la elevación de precios. Tras la divulgación final se hicieron alegaciones similares.
(217)
En el caso improbable de que el derecho se repercutiera totalmente en los consumidores, y suponiendo que los niveles y los precios de importación siguieran siendo los mismos, los derechos antidumping supondrían un coste extra anual inferior a un euro por hogar. Ese cálculo se basa en los volúmenes y valores de importación en el PI, el nivel de derechos propuesto y el número de hogares de la Unión.
(218)
Tal efecto no puede considerarse suficiente para contrarrestar el impacto positivo en la industria de la Unión que resulta de limitar el perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China.
(219)
Una parte alegó que, como consecuencia de las medidas, habría una carencia de artículos para el servicio de mesa más baratos. Esta alegación fue reiterada tras la divulgación final. Sin embargo, esta alegación es insostenible, pues, como se dice en el considerando 157 del Reglamento provisional, la industria de la Unión sirve a todos los mercados (incluido el de los artículos más baratos).
(220)
No habiéndose recibido ninguna observación más sobre el interés de los consumidores (hogares), se confirma lo expuesto en los considerandos 218 a 226 del Reglamento provisional.
6.6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(221)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se confirma la evaluación expuesta en el Reglamento provisional.
(222)
Por tanto, se confirma lo expuesto en los considerandos 227 a 229 del Reglamento provisional.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(223)
Se alegó que el margen de beneficio utilizado para calcular el importe del derecho necesario a fin de eliminar los efectos del dumping perjudicial era demasiado elevado. Esta alegación se rechazó según se ha explicado en el punto 4.5.3.3.
(224)
Varias partes cuestionaron el beneficio de referencia que se había empleado para calcular el margen de perjuicio. Estas observaciones se abordan en los considerandos 135 a 142. Sobre la base del análisis de esas observaciones se llega a la conclusión de que ha de mantenerse el beneficio de referencia del 6 %.
(225)
No habiéndose recibido ninguna otra observación sobre el nivel de eliminación del perjuicio, se confirma la metodología descrita en los considerandos 230 a 234 del Reglamento provisional.
7.2. Medidas definitivas
(226)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, deben imponerse derechos antidumping definitivos sobre las importaciones del producto afectado al nivel del menor entre los márgenes de dumping y de perjuicio, conforme a la norma del derecho inferior. En consecuencia, todos los tipos de derecho deben fijarse al nivel de los márgenes de dumping.
(227)
El pequeño ajuste al que se refieren los considerandos 115 y 132 dio como resultado unos márgenes de subcotización ligeramente revisados, como queda plasmado en los márgenes de perjuicio indicados a continuación. Los derechos antidumping definitivos propuestos son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
Margen de perjuicio (%)
Tipo del derecho definitivo (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd.; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd.; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd. y Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd.
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd.
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd.; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd.; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd.; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd.; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd., y Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
45,7
22,9
Los demás productores exportadores que cooperaron
17,9
79,0
17,9
Las demás empresas
36,1
110,1
36,1
(228)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a empresas concretas se han establecido a partir de las constataciones de la presente investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a estas empresas. En consecuencia, estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplicarán exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y producidos por las empresas y, por tanto, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Las importaciones del producto afectado fabricado por cualquier otra empresa no citada específicamente por su nombre en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las específicamente citadas, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(229)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia entre los tipos de los derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar medidas especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Una de estas medidas especiales consiste en la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que deberá ser conforme con los requisitos del anexo II del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de esta factura estarán sujetas al derecho antidumping residual aplicable a los demás exportadores.
(230)
Si el volumen de las exportaciones de una de las empresas que se benefician de tipos individuales del derecho más bajos aumentara significativamente tras imponerse las medidas en cuestión, podría considerarse que ese aumento del volumen constituye en sí mismo un cambio de las características del comercio como consecuencia de la imposición de las medidas, a tenor del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y si se dieran las condiciones, podría iniciarse una investigación antielusión. En esta investigación podría examinarse, entre otras cosas, la necesidad de retirar los tipos individuales del derecho, con la consiguiente imposición de un derecho de ámbito nacional.
(231)
Toda solicitud de aplicación de un tipo individual del derecho antidumping (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (11) con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación como consecuencia, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio en las entidades de producción y de venta. Si procede, el presente Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos individuales del derecho antidumping.
(232)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel del derecho de ámbito nacional debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el PI.
(233)
Para garantizar la igualdad de trato entre cualquier nuevo exportador y las empresas cooperantes no incluidas en la muestra, mencionadas en el anexo I del presente Reglamento, debe disponerse que el derecho medio ponderado establecido para estas últimas se aplique a cualquier nuevo exportador que, de otro modo, tendría derecho a una reconsideración de conformidad con el artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base.
(234)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar la imposición de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina originarios de China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional (divulgación final). Se concedió a todas las partes un plazo para que presentaran sus observaciones sobre la divulgación final.
(235)
Se analizaron y se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas pertinentes presentadas por las partes interesadas.
7.3. Percepción definitiva de los derechos antidumping provisionales
(236)
Teniendo en cuenta la amplitud de los márgenes de dumping constatados y el nivel del perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional se perciban definitivamente hasta el importe de los derechos definitivos.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se impone un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina -excluidos los cuchillos de cerámica, los molinillos de condimentos o especias de cerámica y sus partes molturadoras de cerámica, los peladores de cerámica, los afilacuchillos de cerámica y las piedras de cerámica de cordierita para cocinar pizzas o pan- clasificados actualmente en los códigos NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 y ex 6912 00 90 (códigos TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 y 6912009010) y originarios de China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, derechos no pagados, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código Taric adicional
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd.;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd.;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd.;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd.
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd.
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd.;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd.;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd.;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd.;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd.;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd.;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
B353
Empresas enumeradas en el anexo I
17,9
Las demás empresas
36,1
B999
3. La aplicación de los tipos individuales del derecho antidumping especificados para las empresas que se mencionan en el apartado 2 estará sujeta a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que deberá ajustarse a los requisitos del anexo II. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán de aplicación las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Quedan liberados los importes garantizados por medio del derecho antidumping provisional con arreglo al Reglamento (UE) n.o 1072/2012 sobre las importaciones de molinillos de condimentos o especias de cerámica y sus partes molturadoras de cerámica, peladores de cerámica, afilacuchillos de cerámica y piedras de cerámica de cordierita para cocinar pizzas o pan originarios de China.
2. Se percibirán definitivamente los importes garantizados por medio de los derechos antidumping provisionales con arreglo al Reglamento (UE) n.o 1072/2012 sobre las importaciones de artículos de cerámica para el servicio de mesa o de cocina, excepto cuchillos de cerámica, molinillos de condimentos o especias de cerámica y sus partes molturadoras de cerámica, peladores de cerámica, afilacuchillos de cerámica y piedras de cerámica de cordierita para cocinar pizzas o pan, originarios de China. Los importes garantizados por encima de los tipos definitivos del derecho antidumping serán liberados.
Artículo 3
Se podrá modificar el artículo 1, apartado 2, añadiendo el nuevo productor exportador a las empresas cooperantes no incluidas en la muestra y, por tanto, sujetas al tipo del derecho medio ponderado del 17,9 %, siempre que un nuevo productor exportador de China presente a la Comisión pruebas suficientes de que:
a)
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación (del 1 de enero al 31 de diciembre de 2011),
b)
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores de China que están sujetos a las medidas impuestas por el presente Reglamento, y
c)
exportó efectivamente el producto afectado a la Unión después del período de investigación en el que se basan las medidas, o contrajo una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 13 de mayo de 2013.