РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
REGLAMENTO (UE) No 1071/2012 DE LA COMISIÓN
de 14 de noviembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable, originarios de la República Popular China y Tailandia
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 16 de febrero de 2012, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de accesorios de tubería moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China, Tailandia e Indonesia («los países afectados»).
(2)
El procedimiento se inició a consecuencia de una denuncia presentada el 3 de enero de 2012 por el Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union («el denunciante») en nombre de productores que representan un porcentaje mayoritario (en este caso, más del 50 %) de la producción total de accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable, de la Unión. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de dumping de ese producto y del perjuicio importante resultante; estos indicios se consideraron suficientes para justificar el inicio de una investigación.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la investigación al denunciante, a los productores de la Unión, a los productores exportadores, a los importadores no vinculados, a los usuarios y a los representantes de los países exportadores. La Comisión lo comunicó también a productores de Argentina, que estaba prevista como posible país análogo. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(5)
Habida cuenta del número elevado de productores exportadores de China, de importadores y de productores no vinculados de la Unión, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para permitir que la Comisión decidiera si sería efectivamente necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores de la República Popular China, productores de la Unión e importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen, como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades vinculadas con accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable (tal como se definen en la sección B) durante el periodo comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011. No estaba previsto utilizar el muestreo para los productores exportadores de los otros dos países afectados, Tailandia e Indonesia.
(6)
A fin de permitir a los productores exportadores de la República Popular China que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades de ese país. Dos empresas solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, y cuatro solicitaron el trato individual de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(7)
La Comisión comunicó oficialmente sus conclusiones en relación con el trato de economía de mercado a los productores exportadores chinos afectados, a las autoridades chinas y al denunciante. También se les dio la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito.
(8)
En cuanto a los productores de la Unión, como se explica debidamente en el considerando 29, seis de ellos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información recibida de los productores de la Unión que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de tres productores de la Unión sobre la base de su mayor volumen de ventas.
(9)
Tal como se explica en el considerando 31, treinta y tres importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información recibida de esas partes, la Comisión seleccionó una muestra de los nueve importadores con mayor volumen de importaciones en la Unión y con localización geográfica en la Unión. Dado que un importador no respondió al cuestionario, la muestra final estuvo compuesta por los ocho importadores restantes.
(10)
Tal como se explica en el considerando 30, doce productores exportadores chinos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de la muestra. A partir de la información enviada por esas partes, la Comisión seleccionó una muestra formada por los tres productores exportadores chinos con el mayor volumen de exportaciones a la Unión.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a los tres productores de la Unión incluidos en la muestra, a los tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra, a tres productores exportadores tailandeses, a tres productores exportadores indonesios, a nueve importadores no vinculados incluidos en la muestra y a siete usuarios.
(12)
Respondieron al cuestionario tres productores de la Unión incluidos en la muestra, tres productores exportadores chinos, dos productores exportadores tailandeses, un productor exportador indonesio y ocho importadores no vinculados. Ningún usuario respondió al cuestionario.
(13)
La Comisión recabó y contrastó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores de la Unión:
-
ATUSA (Accesorios de Tubería S. A.), Salvatierra (Álava), España
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austria
b)
productores exportadores de la República Popular China:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian (Hebei), República Popular China
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Pingyin (Shandong), República Popular China
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Jimo (Shandong), República Popular China
c)
productores exportadores de Tailandia:
-
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn, Tailandia
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tailandia
d)
productor exportador de Indonesia:
-
PT Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesia
e)
importadores no vinculados de la Unión:
-
Crane Limited, Ipswich, Reino Unido
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Alemania
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Alemania
-
MegaGroup Trade Holding BV, Veghel, Países Bajos
-
Raccorditalia srl, Brugherio (Monza y Brianza), Italia
(14)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores chinos a los que no pudiera concederse el trato de economía de mercado, se efectuó una inspección para determinar el valor normal sobre la base de los datos de la India (asignado país análogo) en los locales de la siguiente empresa:
-
Jainson Industries, Jalandhar (Punjab), India
3. Periodo de investigación y periodo considerado
(15)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2011 («el periodo de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde 2008 hasta el final del periodo de investigación («el periodo considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(16)
El producto afectado descrito en el anuncio de inicio son accesorios de tubería moldeados roscados de fundición maleable («el producto afectado»), actualmente clasificados en el código NC ex 7307 19 10.
(17)
Las principales materias primas para su producción son la chatarra, el coque o la electricidad, la arena (para el moldeo) y el cinc (para la galvanización). El primer paso del proceso de fabricación es fundir la chatarra en cubilotes. Le sigue el proceso de moldeo y la fundición de las distintas formas, que se separan en piezas. Los productos tienen que pasar por un largo proceso de recocido para garantizar que son suficientemente maleables para ser utilizados en aplicaciones; por ejemplo, la resistencia a choques y vibraciones es necesaria para soportar cambios bruscos de temperatura. Posteriormente, los accesorios pueden galvanizarse en caso necesario. Entonces tiene lugar el roscado de los productos.
(18)
Los accesorios roscados de fundición maleable se utilizan para conectar dos o más tuberías o cañerías de un tubo de conexión a un aparato, cambiar la dirección de flujo de un fluido o cerrar una tubería. Estos accesorios se utilizan sobre todo en las instalaciones de gas, agua y calefacción de edificios residenciales y no residenciales. También se utilizan en los sistemas de tuberías de las refinerías de petróleo. Los accesorios de fundición maleable se encuentran en muchas configuraciones; las más comunes son codos de 90o, tubos en forma de te, empalmes, cruces y junturas. Se fabrican tanto en negro (no galvanizado) como en forma galvanizada.
2. Producto similar
(19)
Se comprobó que el producto afectado y el producto fabricado y vendido en el mercado interior de la República Popular China, Tailandia e Indonesia, y en el mercado interior de la India, que se utilizó como país análogo, así como el producto fabricado y vendido en la Unión por la industria de esta tenían las mismas características físicas y técnicas básicas. Por tanto, se consideran provisionalmente productos similares con arreglo a lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(20)
Se presentaron varias alegaciones respecto a la definición del producto, sobre todo por parte de los importadores, aunque también por las autoridades de un Estado miembro. A continuación se trata cada una de estas alegaciones por separado.
(21)
Un importador alegó que los «accesorios electrogalvanizados» deben excluirse de la definición de accesorios roscados de fundición maleable. Afirma que la producción de accesorios electrogalvanizados requiere medidas adicionales de producción después del roscado, como el lavado y una galvanización eléctrica adicional. Cabe argumentar que este sistema da lugar a una serie de mejoras de calidad y ventajas frente a los accesorios normales. No obstante, está claro que los accesorios electrogalvanizados son plenamente intercambiables con los demás y que poseen, por tanto, las mismas características físicas y técnicas básicas. Así pues, se consideran incluidos en el producto afectado.
(22)
El mismo importador importa cuerpos de accesorios de compresión que luego junta con otras piezas para producir accesorios de compresión acabados. Cabe preguntarse si los cuerpos de los accesorios de compresión se incluyen en la definición del producto afectado. Si bien estos cuerpos tienen aspecto de accesorios y están roscados, no pueden utilizarse directamente para conectar tubos: para ello deben montarse antes. Aunque son más caros, son intercambiables con otros accesorios roscados, ya que también se utilizan para conectar tubos, aunque más en reparaciones que en instalaciones nuevas. Así pues, se concluye provisionalmente que los accesorios de compresión y sus cuerpos están incluidos en la definición del producto afectado.
(23)
Algunas partes alegaron que los accesorios de fundición maleable fabricados y vendidos por los productores de la Unión no pueden considerarse comparables a los producidos y exportados a la Unión por los países exportadores afectados, debido a que el grado de material utilizado en la producción en la Unión es, en general, de núcleo blanco, mientras que el utilizado por los exportadores es fundición maleable de núcleo negro.
(24)
Como estableció el Reglamento (CE) no 1784/2000 (3) en relación con el mismo producto, la investigación ha mostrado provisionalmente que no hay ninguna diferencia en la percepción del mercado que permita distinguir entre accesorios de núcleo blanco y de núcleo negro, dado que en todos sus aspectos, salvo el contenido en carbono, tienen características muy semejantes y los mismos usos finales, por lo que son intercambiables. Esto ha sido confirmado por el hecho de que los importadores y operadores comerciales que compran tanto accesorios de fundición maleable de núcleo negro de los países afectados como accesorios de fundición maleable de núcleo blanco producidos por la industria de la Unión los venden a los usuarios sin distinguir entre los dos grados de material. En cuanto a los usuarios del producto considerado, la investigación ha confirmado que no distinguen entre accesorios de núcleo blanco y de núcleo negro de forma significativa.
(25)
También sugiere que tanto los accesorios de núcleo blanco como los de núcleo negro están incluidos en la norma europea EN 10242 y en la norma internacional ISO 49, que especifican los requisitos para el diseño y el rendimiento de los accesorios de fundición maleable. Por lo que respecta, en especial, al material que debe utilizarse, está permitido tanto el núcleo negro como el núcleo blanco.
(26)
En vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que los accesorios de fundición maleable de núcleo blanco fabricados y vendidos por los productores de la Unión deben considerarse producto similar a los accesorios de fundición maleable de núcleo negro producidos y exportados a la Unión por los países exportadores afectados.
(27)
Un importador importó cantidades limitadas de accesorios semielaborados no roscados. El importador lleva a cabo el roscado posteriormente. Dado que las mercancías importadas no estaban roscadas, no se consideraron producto afectado.
(28)
Las autoridades de un Estado miembro señalan que, según las notas explicativas de la nomenclatura combinada (4), la expresión «maleable» incluye la fundición de grafito esferoidal (idéntica a la fundición dúctil). Aunque las partes interesadas no comunicaron ninguna venta de accesorios de fundición maleable hechos de fundición dúctil durante el periodo de investigación, hay indicios de que ello podría haber sido posible. Dado que estos accesorios tienen las mismas características físicas básicas que los accesorios roscados de fundición maleable investigados, se considera pertinente aclarar que los productos de hierro dúctil se incluyen en el ámbito de aplicación del procedimiento y de las medidas.
C. MUESTREO
1. Muestreo de los productores de la Unión
(29)
De conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen de ventas representativo de accesorios roscados de fundición maleable a clientes no vinculados de la Unión, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada consta de tres productores que pertenecen a dos grupos de empresas y representan el 81 % de las ventas de accesorios roscados de fundición maleable a clientes no vinculados de la Unión, de los seis productores del producto similar conocidos de la Unión. Con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, fueron consultados todos los productores de la Unión y el denunciante, y se invitó a todas las partes interesadas a presentar observaciones sobre la muestra propuesta. No se recibió ninguna observación acerca de la selección de la muestra.
2. Muestreo de los productores exportadores de la República Popular China
(30)
De acuerdo con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen de exportaciones representativo, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Doce productores exportadores, que constituyen el 51 % de las exportaciones chinas a la Unión durante el periodo de investigación, presentaron la información sobre el muestreo solicitada en el anexo A del anuncio de inicio. La muestra seleccionada consta de tres empresas, que representan el 88 % del volumen de exportaciones de las partes que cooperaron de la República Popular China a la Unión. De conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los productores exportadores afectados y a las autoridades chinas. No se recibió ninguna observación acerca de la selección de la muestra.
3. Muestreo de los importadores no vinculados
(31)
De acuerdo con el artículo 17 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó una muestra basada en el mayor volumen representativo de importaciones en la Unión y en la localización geográfica de las empresas, que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Un total de treinta y tres importadores no vinculados presentaron la información sobre el muestreo solicitada en el anexo B del anuncio de inicio. La muestra inicial seleccionada consta de seis importadores de cinco Estados miembros, que representan el 59 % de las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable de los importadores que cooperaron en la Unión. Con arreglo al artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, se consultó a todos los importadores. A raíz de sus observaciones se incluyó en la muestra a otras tres empresas, llegando a una muestra final de nueve importadores de seis Estados miembros, lo que representa el 67 % de las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable de los importadores que cooperaron en la Unión. No se recibieron más observaciones sobre la muestra ampliada. Dado que un importador no respondió al cuestionario, la muestra final estuvo compuesta por los ocho importadores restantes.
D. DUMPING
1. República Popular China
1.1. Trato de economía de mercado
(32)
Con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a importaciones originarias de la República Popular China, el valor normal debe fijarse de conformidad con los apartados 1 a 6 del mismo artículo para los productores acerca de los cuales se haya demostrado que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(33)
Solo a título de referencia se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
1.
Las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las condiciones del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado.
2.
Las empresas poseen exclusivamente un juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a los criterios normales en contabilidad internacional.
3.
No hay distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
4.
Las leyes relativas a la propiedad y a la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad necesarias.
5.
Las operaciones de cambio se efectúan a los tipos de mercado.
(34)
Dos productores exportadores solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(35)
La Comisión buscó toda la información que consideraba necesaria y verificó la información aportada en las solicitudes de trato de economía de mercado en los locales de las empresas en cuestión.
(36)
La inspección puso de manifiesto que los dos productores exportadores que solicitaron el trato de economía de mercado no cumplían los requisitos de los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(37)
Las cuentas auditadas de ambos exportadores no cumplían los criterios normales en contabilidad internacional, y las cuentas auditadas de uno de ellos eran incluso incompletas, ya que no incluían un cuadro de flujos de caja. Por tanto, es evidente que no cumplían el criterio 2.
(38)
Un exportador no pudo demostrar que el capital aportado durante su privatización se evaluó adecuadamente, mientras que el otro recibió ayudas públicas principalmente en forma de un tipo fiscal preferente. Así pues, no cumplen el criterio 3.
(39)
Una empresa que solicitó el trato de economía de mercado formuló observaciones sobre la información comunicada. No cuestionó los datos materiales contenidos en la información, pero planteó tres cuestiones principales.
(40)
En primer lugar, alegó que la determinación del trato de economía de mercado fue ilegal, ya que se hizo casi dos meses después del plazo establecido. A este respecto, cabe señalar que este retraso se debió principalmente a que no pudo llevarse a cabo antes una verificación del trato de economía de mercado porque los exportadores chinos no estuvieron disponibles hasta ese momento. Debe destacarse que el calendario de la determinación no tuvo ningún impacto en los resultados.
(41)
En segundo lugar, alegó que la no conformidad de las cuentas auditadas solo se basaba en motivos formales. Además, afirmó que una práctica contable que no se ajusta del todo oficialmente a los criterios normales en contabilidad internacional no constituye una violación del criterio 2 del trato de economía de mercado siempre que no afecte a los resultados financieros de la empresa. A este respecto, conviene señalar que el criterio 2 no hace referencia alguna a los resultados financieros de la empresa. En consecuencia, la alegación es infundada. El criterio sobre los libros contables auditados con independencia conforme a los criterios normales en contabilidad internacional es una obligación oficial. No obstante, es preciso mencionar que todas las infracciones fueron significativas, debido a la magnitud de los importes afectados o al significado de la infracción (es decir, que sencillamente no se había efectuado un análisis obligatorio).
(42)
Por último, se alegó que los beneficios recibidos en forma de tipo preferente no se habían utilizado antes para denegar el trato de economía de mercado. A este respecto, cabe señalar que cada caso se analiza según sus propias características. El criterio 3 permite evaluar si los exportadores chinos están sujetos a distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado. Tal es el caso aquí por las ayudas públicas, sobre todo en forma de tipo fiscal preferente. Así pues, las observaciones generales presentadas por el exportador chino no están suficientemente justificadas.
(43)
En conclusión, no se ha demostrado que ninguno de los productores exportadores cumpliera los criterios 2 y 3 del trato de economía de mercado. Por tanto, este trato no puede concederse a esas empresas.
1.2. Trato individual
(44)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho aplicable a todo el territorio de los países sujetos a dicha disposición, excepto en los casos en los que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios establecidos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(45)
Solo a título de referencia se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
1.
Cuando se trate de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros o de sociedades en participación, los exportadores pueden repatriar capitales y beneficios libremente.
2.
Los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se deciden libremente.
3.
La mayoría de las acciones pertenecen a particulares. Los funcionarios públicos que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son claramente minoritarios, o la empresa es suficientemente independiente de la interferencia del Estado.
4.
Las operaciones de cambio se efectúan a los tipos de mercado.
5.
La intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(46)
Los productores exportadores que no cumplían los criterios de trato de economía de mercado, así como el tercer productor de la muestra, solicitaron el trato individual. Sobre la base de la información disponible, se estableció provisionalmente que los productores exportadores incluidos en la muestra cumplían los requisitos previstos en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y, por tanto, puede concedérseles el trato individual.
1.3. País análogo
(47)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un tercer país de economía de mercado («país análogo»).
(48)
En el anuncio de inicio, la Comisión manifestó su intención de utilizar a Argentina como país análogo adecuado para determinar el valor normal para la República Popular China, y se pidió a todas las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto.
(49)
Varios exportadores e importadores presentaron observaciones sobre la elección del país análogo, alegando que Argentina no sería un país análogo adecuado, debido sobre todo al escaso nivel de competencia nacional y el consiguiente alto nivel de precios del mercado interior argentino. De hecho, hay indicios de que el mercado argentino se reparte en gran medida entre tres productores nacionales. Según las estadísticas argentinas, las importaciones al mercado argentino son tradicionalmente insignificantes, ya que los mayores proveedores extranjeros, Brasil y China, están sometidos a elevados derechos antidumping.
(50)
Los mismos exportadores e importadores propusieron Tailandia, la India o Indonesia como países análogos más adecuados. Teniendo en cuenta las observaciones de las partes interesadas, se solicitó la cooperación de productores de Argentina y la India, lo que fue aceptado por un productor de Argentina y otro de la India.
(51)
Un análisis de estas respuestas mostró que los precios en el mercado interior comunicados por el productor argentino que cooperó eran muy altos, bastante superiores a los precios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra, así como a su precio no perjudicial.
(52)
También se comprobó que el mercado indio es muy competitivo, con un número estimado de trescientos productores. Por ello, los precios en el mercado interior comunicados por el exportador indio que cooperó pueden considerarse razonables.
(53)
Tailandia e Indonesia participan en la misma investigación, pero en esos países opera un número muy limitado de productores, con lo que sus mercados interiores son menos competitivos en comparación con la India. Por consiguiente, se concluye provisionalmente que la India es un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
1.4. Valor normal
(54)
Dado que el trato de economía de mercado no se concedió a ningún exportador chino incluido en la muestra, el valor normal se estableció con arreglo al artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, utilizando la India como tercer país de economía de mercado análogo.
(55)
Se estableció en primer lugar, para cada productor exportador afectado, si el total de ventas interiores de accesorios roscados de fundición maleable del productor del país análogo eran representativas, es decir, si el volumen total de esas ventas suponía al menos el 5 % del volumen total de ventas a la exportación del producto afectado por cada productor exportador a la Unión durante el periodo de investigación. Este era el caso de dos de los tres productores exportadores incluidos en la muestra.
(56)
Luego se identificaron los tipos de producto vendidos en el mercado interior por las empresas del país análogo con ventas interiores globalmente representativas que eran idénticos o directamente comparables a los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(57)
Para cada tipo vendido por el productor del país análogo en su mercado interior que fuera directamente comparable con el tipo de accesorio roscado de fundición moldeable vendido para su exportación a la Unión por los productores exportadores, se determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas. Las ventas interiores de un tipo concreto de producto se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen de ese producto vendido en dicho mercado a clientes independientes durante el periodo de investigación fue, como mínimo, el 5 % del volumen total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión por el productor exportador.
(58)
En relación con el productor del país análogo, la Comisión examinó posteriormente si cada tipo de producto similar vendido en el mercado interior en cantidades representativas podía considerarse vendido en el curso de operaciones comerciales normales. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas lucrativas a clientes independientes realizadas en el mercado interior durante el periodo de investigación.
(59)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior al coste de producción calculado, representaba más del 80 % del volumen total de ventas de ese tipo, y cuando el precio medio ponderado de venta de ese tipo era igual o superior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior. Este precio se calculó como media ponderada de los precios de todas las ventas interiores de ese tipo realizadas durante el periodo de investigación.
(60)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables de ese tipo.
(61)
Si los tipos de producto se habían vendido en su totalidad con pérdidas, se consideró que no se habían vendido en el curso de operaciones comerciales normales.
(62)
Para los tipos de productos no comercializados en el curso de operaciones comerciales normales, así como para los tipos de productos que no se vendieron en cantidades representativas en el mercado interior, se utilizó el valor normal calculado.
(63)
Para calcular el valor normal, se añadieron a su propio coste medio de producción durante el periodo de investigación la media ponderada de los gastos de venta, generales y administrativos contraídos y el beneficio medio ponderado obtenido en las ventas interiores del producto similar por el único productor del país análogo que cooperó, en el curso de operaciones comerciales normales durante dicho periodo. Para calcular el valor normal en lo que respecta a cualquier tipo de producto vendido en cantidades no representativas en el mercado interior, se utiliza la media ponderada de los beneficios y los gastos de venta, generales y administrativos en el curso de operaciones comerciales normales de dichas ventas no representativas. En caso necesario, se ajustaron los costes de producción y los gastos de venta, generales y administrativos antes de ser utilizados para determinar si se trataba de operaciones comerciales corrientes y calcular el valor normal.
1.5. Precio de exportación
(64)
Dado que se concedió el trato individual a los productores incluidos en la muestra y que las ventas de exportación del producto afectado a la Unión se efectuaron directamente a clientes independientes de la Unión, el precio de exportación se determinó de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
1.6. Comparación
(65)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(66)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(67)
Se hicieron los ajustes apropiados para tener en cuenta las características físicas, los impuestos indirectos, el transporte, los seguros, el mantenimiento, la carga y los costes accesorios, embalaje, créditos, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
1.7. Márgenes de dumping
(68)
Por lo que se refiere a las empresas incluidas en la muestra, se comparó la media ponderada del valor normal de cada tipo del producto similar establecido para el país análogo con la media ponderada del precio de exportación del tipo del producto afectado correspondiente, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(69)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
El margen de dumping medio ponderado de los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra se calculó de conformidad con lo dispuesto en el artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base. Este margen se calculó sobre la base de los márgenes establecidos para los productores exportadores de la muestra.
(71)
Según esto, el margen de dumping calculado para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra se estableció provisionalmente en el 42,3 %.
(72)
Con respecto a todos los demás productores exportadores de la República Popular China, los márgenes de dumping se establecieron sobre la base de los datos disponibles con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base. Para ello el nivel de cooperación se estableció comparando primero el volumen de las exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores que cooperaron con las estadísticas de importación equivalentes de Eurostat.
(73)
Dado que los productores que cooperaron suponían más del 50 % del total de las exportaciones chinas a la Unión y que la industria puede considerarse fragmentada debido al elevado número de productores exportadores de la República Popular China, el nivel de cooperación se consideró elevado. Ya que no había razón alguna para creer que algún productor exportador se hubiera abstenido deliberadamente de cooperar, el margen de dumping residual se fijó en el nivel de la empresa con el margen de dumping más alto. Esto se consideró apropiado al no haber indicios de que las restantes empresas que no cooperaron estuvieran practicando dumping a niveles más bajos, y con el fin de asegurar la eficacia de las medidas.
(74)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Otras empresas que cooperaron
42,3 %
Todas las demás empresas
67,8 %
2. Tailandia e Indonesia
2.1. Valor normal
(75)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión determinó en primer lugar, para cada uno de los productores exportadores que cooperaron, si sus ventas totales del producto similar en su mercado interior eran representativas, es decir, si el volumen total de tales ventas representaba, como mínimo, el 5 % de su volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión. La investigación demostró que las ventas en el mercado interior del producto similar eran representativas para todos los productores exportadores que cooperaron de Tailandia e Indonesia.
(76)
A continuación, la Comisión identificó los tipos de producto vendidos en el mercado interior por las empresas con ventas representativas en dicho mercado, que eran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Unión.
(77)
Para cada tipo del producto similar vendido por los productores exportadores en su mercado interior que resultó ser directamente comparable con el tipo de producto afectado vendido para su exportación a la Unión, se determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas a efectos del artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo concreto de producto se consideran suficientemente representativas cuando la cantidad de ese producto vendida en el mercado interior a clientes independientes durante el periodo de investigación sea, como mínimo, el 5 % de la cantidad total del tipo de producto comparable vendido para su exportación a la Unión.
(78)
A continuación, la Comisión analizó si podía considerar que cada tipo del producto similar vendido en el mercado interior en cantidades representativas se había vendido en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello se estableció, en relación con cada tipo de producto, la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado interior durante el periodo de investigación.
(79)
Cuando el volumen de ventas de un tipo de producto, vendido a un precio de venta neto igual o superior a su coste de producción calculado, representa más del 80 % del volumen total de las ventas de ese tipo, y cuando el precio de venta medio ponderado es igual o superior al coste unitario, el valor normal por tipo de producto se calcula como la media ponderada de todos los precios de venta en el mercado interior del tipo de producto en cuestión.
(80)
Cuando el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representa un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado es inferior al coste unitario, el valor normal se basa en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas interiores rentables de ese tipo.
(81)
Si los tipos de producto se han vendido en su totalidad con pérdidas, se considera que no se han vendido en el curso de operaciones comerciales normales.
(82)
Para los tipos de productos no comercializados en el curso de operaciones comerciales normales, así como para los tipos de productos que no se venden en cantidades representativas en el mercado interior, se utiliza el valor normal calculado.
(83)
Para calcular el valor normal la media ponderada de los gastos de venta, generales y administrativos y de los beneficios que obtuvieron los productores exportadores afectados que cooperaron por las ventas del producto similar en el mercado interior, en el curso de operaciones comerciales normales, durante el periodo de investigación, se añadieron a sus propios costes medios de fabricación durante ese periodo. Para calcular el valor normal en lo que respecta a cualquier tipo de producto vendido en cantidades no representativas en el mercado interior, se utiliza la media ponderada de los beneficios y los gastos de venta, generales y administrativos en el curso de operaciones comerciales normales de dichas ventas no representativas.
2.2. Precio de exportación
(84)
Dado que todas las exportaciones del producto afectado por parte de los exportadores tailandeses e indonesio que cooperaron se destinaron a clientes independientes en la Unión, el precio de exportación se determinó con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, sobre la base de los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
2.3. Comparación
(85)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica.
(86)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(87)
Se hicieron los ajustes apropiados para tener en cuenta la fase comercial, el transporte, los seguros, el mantenimiento, la carga y los costes accesorios, embalaje, créditos, comisiones y gastos bancarios en todos los casos en que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas contrastadas.
2.4. Márgenes de dumping
a) Tailandia
(88)
Para las dos empresas tailandesas que cooperaron, el valor normal medio ponderado de cada tipo de producto similar se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(89)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de las dos empresas tailandesas que cooperaron representa más del 80 % del total de las exportaciones tailandesas a la Unión durante el periodo de investigación), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores tailandeses se fijó en el nivel del margen de dumping más elevado de las dos empresas que cooperaron.
(90)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales para las empresas tailandesas, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Todas las demás empresas
50,7 %
b) Indonesia
(91)
Para la única empresa que cooperó, el valor normal medio ponderado de cada tipo de producto similar se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto afectado, con arreglo al artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(92)
Dado que el nivel de cooperación se consideró elevado (el volumen de las exportaciones de la empresa indonesia que cooperó representa más del 80 % del total de las exportaciones indonesias a la Unión durante el periodo de investigación), el margen de dumping para todos los demás productores exportadores indonesios se fijó en el nivel del margen de dumping de la empresa que cooperó.
(93)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes medios ponderados de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
PT Tri Sinar Purnama
11,0 %
Todas las demás empresas
11,0 %
E. PERJUICIO
1. Producción de la Unión
(94)
Durante el periodo de investigación fabricaron el producto similar seis productores de la Unión. Como se ha indicado en el considerando 29, se incluyó en la muestra a dos grupos de productores de la Unión, formados por tres productores que representan el 81 % de la producción total de la Unión del producto similar.
2. Definición de industria de la Unión
(95)
Los seis productores de la Unión existentes que fabricaron el producto similar durante el periodo de investigación constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hace referencia a ellos como la «industria de la Unión».
3. Consumo de la Unión
(96)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión y de los datos del volumen de importación obtenidos de Eurostat, ajustados con las conclusiones de la investigación.
(97)
El consumo de la Unión se redujo considerablemente (en un 21 %) entre 2008 y 2009, aumentando luego en doce puntos porcentuales, hasta situarse nueve puntos por debajo del consumo al inicio del periodo considerado.
Consumo de la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
72 231
57 398
59 190
65 460
Índice
100
79
82
91
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
4. Importaciones procedentes de los países afectados
4.1. Evaluación cumulativa de los efectos de las importaciones de los países afectados
(98)
La Comisión examinó si las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable originarios de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de conformidad con el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(99)
El margen de dumping establecido para las importaciones originarias de cada uno de los países afectados superaban los umbrales mínimos definidos en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base (véanse los considerandos 74, 90 y 93).
(100)
Por lo que respecta a los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Indonesia, se observó que no suponían más que un 2,5 % de todas las importaciones del producto afectado a la Unión durante el periodo de investigación. Por tanto, puede considerarse que no constituyen una causa importante de perjuicio para la industria de la Unión en el sentido del artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base o de las disposiciones del Acuerdo antidumping de la OMC (5).
(101)
Al mismo tiempo, la investigación reveló en esta fase provisional que la mayoría de las importaciones procedentes de Indonesia se declararon incorrectamente en un código NC diferente, a saber, 7307 99 10 en lugar de 7307 19 10, que es normalmente el pertinente para los accesorios de tubería roscados de fundición maleable.No obstante, todas o gran parte de esas importaciones eventualmente mal declaradas ya se incluyeron en la cifra del 2,5 % mencionada en el considerando anterior.
(102)
Habida cuenta de lo anterior, se adoptó la decisión provisional de no acumular esas importaciones con las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia y la República Popular China.
(103)
Por lo que se refiere a los volúmenes de las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia y la República Popular China, no pueden considerarse insignificantes, ya que su cuota de mercado alcanzó el 5,4 % y el 47,3 %, respectivamente, durante el periodo de investigación.
(104)
Se consideró provisionalmente apropiada una evaluación acumulativa, dadas las condiciones de competencia comparables entre las importaciones procedentes de estos dos países y el producto de la Unión similar, que circulan a través de los mismos canales de ventas y se destinan a los mismos tipos de clientes. En efecto, en varios casos se demostró que los productos importados de la República Popular China y Tailandia se vendieron a través de los mismos distribuidores.
(105)
A la luz de lo expuesto, se consideró provisionalmente que se cumplían todos los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base, y que las importaciones procedentes de Tailandia y la República Popular China debían, por tanto, examinarse acumulativamente. Se las denominará «importaciones procedentes de los dos países afectados».
4.2. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de los dos países afectados
(106)
El volumen de importaciones del producto afectado en el mercado de la Unión procedentes de los dos países afectados aumentó en un 15 % durante el periodo considerado. Mientras que las importaciones disminuyeron al principio en un 16 % entre 2008 y 2009 debido al descenso del consumo mencionado en el considerando 97, luego aumentaron de forma significativa en treinta y un puntos porcentuales hasta el periodo de investigación.
Volumen de importaciones en la Unión (toneladas)
2008
2009
2010
PI
R.P. China
26 188
22 413
22 065
30 786
Índice
100
86
84
118
Tailandia
3 723
2 681
3 331
3 485
Índice
100
72
89
94
Ambos países
29 911
25 094
25 396
34 271
Índice
100
84
85
115
Fuente:
Eurostat y conclusiones de la investigación.
(107)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados aumentó en once puntos porcentuales, pasando del 41,7 % al 52,7 % durante el periodo considerado. Este crecimiento de la cuota de mercado se produjo principalmente entre 2010 y el periodo de investigación, durante una fase de recuperación de la demanda.
Cuota de mercado de la Unión
2008
2009
2010
PI
R.P. China
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Índice
100
108
103
129
Tailandia
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Índice
100
91
110
103
Ambos países
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Índice
100
106
104
126
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
4.3. Precios de las importaciones procedentes de los dos países afectados y subcotización de precios
a) Evolución de los precios
(108)
El cuadro que figura a continuación muestra el precio medio de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, según los datos de Eurostat. Durante el periodo considerado, los precios medios de las importaciones procedentes de los dos países afectados aumentaron sin cesar hasta un total del 14 %.
Precios de importación (EUR/t)
2008
2009
2010
PI
R.P. China
1 428
1 557
1 631
1 676
Índice
100
109
114
117
Tailandia
2 126
2 208
2 036
2 148
Índice
100
104
96
101
Ambos países
1 515
1 626
1 679
1 721
Índice
100
107
111
114
Fuente:
Eurostat.
b) Subcotización de precios
(109)
Se llevó a cabo una comparación de precios de tipo a tipo entre los precios de venta de los productores exportadores y los precios de venta en la Unión de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Con este fin, los precios de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados se compararon con los precios de los productores exportadores de los dos países afectados incluidos en la muestra. Se aplicaron ajustes cuando fue necesario para tener en cuenta las diferencias en el nivel de los costes posteriores a la importación y de comercio (en particular, ventas de fabricantes de equipo original).
(110)
La comparación mostró que, durante el periodo de investigación, las importaciones del producto afectado originarias de Tailandia y la República Popular China se vendieron en la Unión a precios que subcotizaron los precios de la industria de la Unión, expresados como porcentaje de estos últimos, entre un 25 % y un 55 %.
5. Situación de la industria de la Unión
(111)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el periodo considerado. Los datos que figuran a continuación se refieren a todos los productores de la Unión en el caso de la producción, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, las ventas y las cuotas de mercado, y a los productores de la Unión incluidos en la muestra para el resto de los indicadores. En cuanto a los indicadores basados en los productores incluidos en la muestra, como esta solo constaba de dos grupos de productores, en los cuadros correspondientes que figuran más adelante no pudieron incluirse los datos agregados reales por motivos de confidencialidad; en su lugar, solo se indican los índices para mostrar la tendencia de dichos indicadores.
5.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(112)
Los volúmenes de producción de la Unión cayeron drásticamente entre 2008 y 2009 (en un 39 %), y posteriormente disminuyeron ligeramente desde ese nivel ya bajo, a pesar de un aumento del consumo de doce puntos porcentuales en los años siguientes, como se dijo en el considerando 97.
Volumen de producción de la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Consumo de la Unión
55 726
33 780
32 303
32 646
Índice
100
61
58
59
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(113)
La capacidad de producción de la industria de la Unión disminuyó un 21 % durante el periodo considerado, sobre todo entre 2008 y 2009. La razón principal de la disminución de la capacidad de producción fue el cierre de tres productores de la Unión durante el periodo considerado.
Capacidad de producción de la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Capacidad de producción
90 400
75 440
71 440
71 440
Índice
100
83
79
79
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
(114)
A pesar de la disminución de la capacidad de producción, la utilización de la capacidad de la industria de la Unión disminuyó un 26 %, principalmente entre 2008 y 2009.
Utilización de la capacidad de producción de la Unión
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Utilización de la capacidad de producción
62 %
45 %
45 %
46 %
Índice
100
73
73
74
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario.
5.2. Existencias
(115)
El volumen de existencias disminuyó un 23 % durante el periodo considerado, en consonancia con la reducción de las ventas y los volúmenes de producción de la industria de la Unión.
Existencias (toneladas)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
91
75
77
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.3. Volumen de ventas y cuota de mercado
(116)
El volumen de ventas de todos los productores de la Unión en el mercado de la Unión se redujo considerablemente (en un 25 %) entre 2008 y 2009 debido a una disminución de la demanda. Después de 2009, sin embargo, la demanda aumentó sustancialmente en la Unión, como señala el considerando 97, pero las ventas en la Unión se mantuvieron al nivel bajo de 2009 hasta el final del periodo considerado.
Volumen de ventas en la Unión (toneladas)
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Ventas en la Unión
34 210
25 702
26 717
25 333
Índice
100
75
78
74
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(117)
La cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó de manera continua en nueve puntos porcentuales (o el 18 % durante el periodo considerado), mientras que las importaciones objeto de dumping aumentaron en once puntos porcentuales de cuota de mercado durante el mismo periodo, como se indica en el considerando 107.
Cuota de mercado de la Unión
Todos los productores
2008
2009
2010
PI
Ventas en la Unión
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Índice
100
95
96
82
Fuente:
datos de la denuncia, Eurostat y respuestas al cuestionario.
5.4. Precios y factores que les afectan
(118)
Los productores de la Unión incluidos en la muestra solo pudieron aumentar moderadamente sus precios de venta (en un 4 %) durante el periodo considerado. Debido a las crecientes cantidades de importaciones objeto de dumping en el mercado de la Unión, el aumento del precio fue inferior al incremento de los costes.
Precio medio en la Unión
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
103
103
104
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.5. Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de caja
(119)
La rentabilidad de la industria de la Unión se determinó expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados en el mercado de la Unión como porcentaje del volumen de negocios de dichas ventas. Mientras que la rentabilidad de la industria de la Unión fue satisfactoria al principio del periodo considerado, en 2009 desapareció casi totalmente. Aunque más tarde se recuperó ligeramente, se mantuvo muy por debajo del nivel no perjudicial durante el resto del periodo considerado.
(120)
El indicador de rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las mismas, ha seguido la misma tendencia que la rentabilidad.
Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
Muestra
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad (índice)
100
8
38
37
Rendimiento de las inversiones (índice)
100
1
36
40
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(121)
El flujo neto de caja de las actividades de explotación se redujo de forma constante hasta un total del 64 % durante el periodo considerado, y llegó a un nivel muy bajo durante el periodo de investigación.
Flujo de caja (EUR)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
55
58
36
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.6. Crecimiento
(122)
Como se indica en el considerando 97, el consumo de la Unión estaba creciendo notablemente entre 2009 y el periodo de investigación (unas 8 000 t), mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentó en 9 000 t durante el mismo periodo, como indica el considerando 106. Así pues, todo el crecimiento del mercado de la Unión entre 2009 y el periodo de investigación fue absorbido por las importaciones objeto de dumping, mientras que las ventas en la Unión de la industria de la Unión se mantuvieron al nivel muy bajo de 2009. Por tanto, la industria de la Unión no pudo beneficiarse del reciente aumento del consumo de la Unión debido a la cuota de mercado cada vez mayor de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados.
5.7. Inversiones y capacidad de reunir capital
(123)
Durante el periodo considerado, las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron del siguiente modo:
Inversiones netas (EUR)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
65
41
76
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(124)
Como muestra este cuadro, los productores de la Unión disminuyeron considerablemente sus inversiones entre 2008 y 2010. Esta tendencia se invirtió durante el periodo de investigación, cuando las inversiones se recuperaron de forma significativa, pero sin alcanzar el nivel del comienzo del periodo considerado.
5.8. Capacidad de reunir capital
(125)
Debido a la insuficiente rentabilidad descrita en el considerando 119, en las actuales circunstancias algunos productores de la Unión han tenido dificultades para reunir capital para las inversiones futuras. Asimismo, el insuficiente rendimiento de las inversiones se añade a los problemas para reunir capital.
5.9. Empleo, productividad y coste de la mano de obra
(126)
El empleo en equivalentes en tiempo completo siguió en gran medida la evolución de los volúmenes de producción (véase el considerando 112), lo que indica que la industria de la Unión intentó racionalizar los costes de fabricación cuando fue necesario. La industria de la Unión intentó adaptar su mano de obra al empeoramiento de la situación del mercado, dando lugar a un constante descenso global del empleo del 36 % durante el periodo considerado.
Empleo (equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
75
67
64
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(127)
A pesar de los intentos de la industria de la Unión de ajustar el empleo al empeoramiento de la situación del mercado, la producción por equivalente en tiempo completo de los productores de la Unión se redujo considerablemente (un 19 %) entre 2008 y 2009. La situación fue mejorando posteriormente, aunque seguía por debajo (en un 9 %) del inicio del periodo considerado.
Productividad (toneladas / equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
81
87
91
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(128)
Durante el periodo considerado, el coste medio de mano de obra de la industria de la Unión fue aumentando hasta un total del 12 %.
Coste de la mano de obra (EUR / equivalentes en tiempo completo)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Índice
100
106
112
112
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
5.10. Magnitud del margen de dumping
(129)
Los márgenes de dumping para las importaciones de los dos países afectados, que figuran en los considerandos 74 y 90, son altos. Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto de los márgenes de dumping puede considerarse sustancial.
5.11. Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(130)
Los accesorios roscados de fundición maleable originarios de Brasil, la República Checa, Japón, la República Popular China, la República de Corea y Tailandia ya se habían sometido a las medidas (6) entre 2000 y 2005 (7) («las medidas anteriores»). La rentabilidad satisfactoria de la industria de la Unión al principio del periodo considerado (véase el considerando 119) sugiere que estas medidas aliviaron temporalmente a la industria de la Unión. Pero el aumento del volumen de las importaciones objeto de dumping acabó con este periodo relativamente bueno. También cabe señalar que la cuota de mercado combinada de los seis países afectados por las medidas anteriores nunca superó el 29 % (8), mientras que los dos países afectados por la actual investigación tenían una cuota de mercado del 52,7 % durante el periodo de investigación, como se indica en el considerando 107.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(131)
La evolución de los indicadores de perjuicio fue negativa durante el periodo considerado. Ello es particularmente patente en los indicadores relativos a la rentabilidad, los volúmenes de producción, la utilización de la capacidad, los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, que mostraron una clara tendencia al deterioro.
(132)
Al mismo tiempo, las importaciones de accesorios roscados de fundición maleable procedentes de los dos países afectados subcotizaron los precios de la industria de la Unión hasta en un 55 % durante el periodo de investigación (véase el considerando 110), aumentando de manera significativa su cuota de mercado en el mismo periodo (véase el considerando 107).
(133)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a efectos de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Introducción
(134)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping originarias de la República Popular China y Tailandia causaron un perjuicio a la industria de la Unión hasta un punto que pueda considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a dichas importaciones.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(135)
Entre 2008 y el periodo de investigación, el volumen de las importaciones objeto de dumping de los dos países afectados aumentó en términos en un 15 % en un mercado que se contrajo un 9 %, lo que produjo un aumento de su cuota de mercado en la Unión del 41,7 % al 52,7 %.
(136)
El aumento de las importaciones objeto de dumping del producto afectado procedente de los dos países afectados durante el periodo considerado coincidió con una tendencia a la baja de la mayor parte de los indicadores de perjuicio de la industria de la Unión. La industria de la Unión perdió 8,7 puntos porcentuales de cuota de mercado, y tuvo que reducir su producción en un 41 %. La significativa subcotización de precios impidió que la industria de la Unión repercutiera los crecientes costes de producción sobre los precios de venta en un grado aceptable, lo que dio lugar a niveles de rentabilidad muy bajos durante la mayor parte del periodo considerado.
(137)
Según lo antes expuesto, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de los dos países afectados, que entraron en el mercado de la Unión en grandes volúmenes, cada vez mayores en su conjunto, y que subcotizaron considerablemente los precios de la industria de la Unión durante el periodo considerado, causan un perjuicio importante a la industria de la Unión.
3. Incidencia de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
(138)
Eurostat informa de un volumen significativo de importaciones procedentes de la India a precios muy bajos durante todo el periodo considerado, pero hay indicios de que esas importaciones no fueron del producto afectado, sino de otros productos incluidos en el mismo código NC.
(139)
En el caso de otros terceros países, hubo importaciones limitadas a lo largo de todo el periodo considerado. La cuota de mercado total de las importaciones de países distintos de los dos afectados disminuyó en 2,1 puntos porcentuales, pasando del 10,5 % al 8,4 %.
(140)
Las siguientes mayores fuentes de importaciones durante el periodo de investigación fueron Indonesia, Brasil y Turquía, con cuotas de mercado de entre el 1,3 % y el 1,6 %, y todos esos países perdieron cuota de mercado durante el periodo considerado.
Cuota de mercado de las importaciones
2008
2009
2010
PI
Brasil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turquía
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Otros países
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Índice
100
105
104
80
Fuente:
Eurostat.
(141)
Debido a lo limitado de los volúmenes y a una tendencia a la baja, puede concluirse que las importaciones procedentes de terceros países distintos de los países afectados no parecen haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.2. Exportaciones de la industria de la Unión
(142)
En cuanto a la evolución de las ventas de exportación de la industria de la Unión, estas fueron disminuyendo hasta un total del 34 % durante el periodo considerado.
Ventas de exportación (toneladas)
Muestra
2008
2009
2010
PI
Ventas de exportación
7 134
5 043
4 969
4 700
Índice
100
71
70
66
Fuente:
respuestas al cuestionario de los productores de la UE incluidos en la muestra.
(143)
Ahora bien, las ventas de exportación directas solo supusieron del 13 % al 15 % de la producción de la industria de la Unión durante todo el periodo considerado. Por consiguiente, no parecen haber contribuido en modo significativa al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.3. Evolución del consumo de la Unión
(144)
Como indica el considerando 97, el consumo de la Unión se redujo en un 21 % entre 2008 y 2009, dando lugar a una disminución de las ventas en la Unión de la industria de la Unión del 25 % durante el mismo periodo. Después de 2009, no obstante, el consumo de la Unión estaba creciendo notablemente, en torno a las 8 000 t, mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentó en unas 9 000 t durante el mismo periodo, como indica el considerando 106. Así pues, todo el crecimiento del mercado de la Unión entre 2009 y el periodo de investigación fue absorbido por las importaciones objeto de dumping, mientras que las ventas en la Unión de la industria de la Unión se mantuvieron al nivel muy bajo de 2009.
(145)
Las partes interesadas alegaron que una causa importante del perjuicio fue la crisis en el mercado de la construcción en España, que supuestamente condicionó fuertemente a ATUSA, empresa española que es uno de los principales denunciantes. Sin embargo, ATUSA vende a la mayoría de Estados miembros de la UE y el impacto real de la crisis de la construcción en España se limitó a sus ventas españolas, que nunca representaron la mayoría de sus ventas. Asimismo, la imagen del perjuicio es clara en relación con los dos grupos de empresas incluidos en la muestra, la totalidad de los denunciantes y el conjunto de la industria de la Unión. En cualquier caso, el análisis del perjuicio no se limitó al rendimiento de un productor de la Unión o de un mercado interno, sino a toda la industria de la Unión.
(146)
Las partes interesadas también alegaron que el perjuicio causado por la evolución negativa del consumo de la Unión no fue provocado por las importaciones objeto de dumping, sino por efectos de sustitución. A este respecto, cabe observar que la evolución negativa del consumo de la Unión pudo haber provocado un perjuicio a los productores de la Unión. Este perjuicio, sin embargo, se vio agravado por el aumento constante de las importaciones objeto de dumping en un mercado en contracción. Como ya se ha indicado, la reciente recuperación del consumo de la Unión ha beneficiado exclusivamente a las importaciones objeto de dumping, mientras que los productores de la Unión no pudieron aumentar su volumen de ventas.
3.4. Problemas estructurales de los productores de la Unión
(147)
Las partes interesadas alegaron que el hecho de que Georg Fischer siguiera siendo rentable a pesar de los precios más altos, mientras que los demás productores de la Unión no obtenían resultados satisfactorios, indica que fueron problemas estructurales los que causaron el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, y no las importaciones objeto de dumping. No obstante, también Georg Fischer fue afectado negativamente, perdiendo cuota de mercado y parte de su margen de beneficio. Su nivel de empleo disminuyó, así como el de su producción. Así pues, no puede aceptarse la alegación de que no había sufrido perjuicio.
(148)
Además, todos los productores de la Unión, incluido Georg Fischer, estaban sujetos a la presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping.
(149)
De igual modo, las partes interesadas alegaron que, si Berg Montana, la filial búlgara del grupo ATUSA, también siguió siendo rentable, ello indica que el perjuicio fue causado por otros motivos, distintos de las importaciones objeto de dumping. No obstante, también Berg Montana se vio afectada negativamente por las importaciones chinas: su producción y la utilización de la capacidad disminuyeron perceptiblemente, así como el empleo. Como la mayoría de ventas de Berg Montana fueron a empresas vinculadas del grupo ATUSA, no procede examinar la rentabilidad de Berg Montana sin considerar también el resultado financiero de todo el grupo, ya que la rentabilidad de Berg Montana se ve influida por los precios de transferencia, y en conjunto el grupo ATUSA es efectivamente deficitario. Así pues, no puede aceptarse la alegación de que Berg Montana no había sufrido perjuicio.
(150)
Podría alegarse que el descenso de la productividad laboral del 9 % entre 2008 y el periodo de investigación, como se indica en el considerando 127, fuera el síntoma de un problema estructural. Pero dicho descenso se produjo en un periodo en el que la industria de la Unión redujo su mano de obra total en un 36 %, y su producción, en un 41 %. Estas reducciones indican que los productores de la Unión siempre estuvieron obligados a ajustar sus operaciones por la presión de mercado como consecuencia de las importaciones objeto de dumping y el debilitamiento temporal de la demanda. Visto este sombrío entorno económico, la disminución de la productividad laboral en un 9 % puede considerarse más bien moderada.
4. Conclusión sobre la causalidad
(151)
En conclusión, el análisis anterior ha demostrado que durante el periodo considerado el volumen de las importaciones procedentes de los dos países afectados aumentó considerablemente, y que estas ganaron una cuota de mercado sustancial. Además, este mayor volumen que entró en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping subcotizó gravemente los precios de la industria de la Unión.
(152)
También se han analizado otros factores que pudieron haber causado un perjuicio a la industria de la Unión. A este respecto, se observó que las importaciones procedentes de otros terceros países, las exportaciones de la industria de la Unión y el desarrollo del consumo de la Unión, no parece que puedan romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
(153)
Habida cuenta de este análisis, que ha distinguido y separado debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluyó provisionalmente que las importaciones procedentes de la República Popular China y Tailandia causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observación preliminar
(154)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas antidumping provisionales en este caso particular no respondería a los intereses de la Unión. Para ello, y con arreglo a lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se examinaron, basándose en toda la información suministrada, tanto los probables efectos de las medidas en todas las partes interesadas, como las probables consecuencias derivadas de la no adopción de medidas.
2. Industria de la Unión
(155)
Todos los productores conocidos de la Unión respaldan la imposición de medidas antidumping. Se recuerda que la mayoría de indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa y, en particular, que se vieron seriamente afectados los indicadores de perjuicio relacionados con la producción, los volúmenes de las ventas, la cuota de mercado y el rendimiento financiero de la industria de la Unión, tales como la rentabilidad y el rendimiento de las inversiones.
(156)
Si se aplican medidas, se espera paliar la bajada de los precios y a la pérdida de cuota de mercado y que los precios de venta de la industria de la Unión empiecen a recuperarse, lo que supondrá una mejora significativa de su situación financiera.
(157)
Por otra parte, si no se aplicasen medidas antidumping es probable que continuase el deterioro del mercado y de la situación financiera de la industria de la Unión. En tal hipótesis, la industria de la Unión seguiría perdiendo cuota de mercado, ya que no sería capaz de ajustarse a los precios de mercado fijados por las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados. Ello supondría probablemente más reducciones de la fabricación y el cierre de instalaciones de producción en la Unión, lo que daría lugar a importantes pérdidas de puestos de trabajo.
(158)
A la vista de todos los factores antes expuestos, se concluye de forma provisional que el establecimiento de medidas antidumping redunda claramente en interés de la industria de la Unión.
3. Importadores
(159)
Como se indica en el considerando 31, treinta y dos importadores no vinculados cooperaron en la investigación, y sus importaciones representaron alrededor del 45 % del total de las importaciones procedentes de los dos países afectados. En general, los importadores se oponen a la imposición de medidas antidumping. Sin embargo, en la mayoría de los casos, el impacto de las medidas parece ser limitado. En muchos casos, el producto afectado representa una parte pequeña del volumen de negocios total de los importadores. Además, algunos importadores ya compran accesorios roscados de fundición maleable originarios de otras fuentes, y los importadores que actualmente solo compran en los dos países afectados podrían hacerlo también en otras partes, incluida la industria de la Unión. Por tanto, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas provisionales no tendrá efectos negativos significativos en el interés de los importadores.
4. Usuarios
(160)
Como indica el considerando 18, los accesorios roscados de fundición maleable se utilizan sobre todo en los sectores del gas, el agua y los sistemas de calefacción de edificios residenciales y no residenciales. Así, los usuarios de estos accesorios son los fontaneros. Ningún usuario ni o asociación de consumidores cooperó en la investigación. Además, el valor de los accesorios roscados de fundición maleable solo representa una pequeña parte del coste total de una instalación de gas, agua o calefacción. Por tanto, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas provisionales no tendrá efectos negativos significativos en el interés de los usuarios.
(161)
En conjunto, al examinar el impacto global de las medidas antidumping, los efectos positivos sobre la industria de la Unión parecen superar claramente a los posibles impactos negativos en los demás grupos de interés. Por tanto, se concluye provisionalmente que los derechos antidumping no son contrarios al interés de la Unión.
5. Aspectos relacionados con la competencia
(162)
Las partes interesadas alegan que, en caso de que se introdujeran medidas antidumping, podría crearse un duopolio en el mercado de la Unión, dominado por los dos principales denunciantes: ATUSA y Georg Fischer. A este respecto, cabe señalar en primer lugar que la actual cuota de mercado de estos dos grupos es comparablemente baja, dando al supuesto «duopolio» una cuota de mercado más bien moderada, de alrededor del 30 %. Cabe recordar que la cuota de mercado de los dos países afectados asciende al 52,7 %, mientras que las importaciones procedentes de otros terceros países representan una cuota de mercado del 8,4 %. Los demás productores de la Unión mantienen una cuota de mercado del 7,5 %.
(163)
Además, el objetivo de los derechos antidumping no es prohibir las importaciones, sino restablecer condiciones de competencia equitativas. Hay que señalar que las medidas anteriores en vigor entre 2000 y 2005 no frenaron las importaciones. Al contrario, en 2002, 2003 y 2004, la República Popular China exportó cantidades más altas que antes de imponer el derecho antidumping del 49,4 %. En conjunto, la presencia de un gran número de operadores en el mercado de la Unión indica que el riesgo de un duopolio anticompetencia que dominase el mercado de la Unión es bajo.
6. Conclusión sobre el interés de la Unión
(164)
En vista de cuanto antecede, se concluyó provisionalmente que, en general, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra del establecimiento de medidas provisionales respecto a las importaciones de accesorios de tubería moldeados, de fundición maleable, originarios de la República Popular China o Tailandia.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Grado de eliminación del perjuicio
(165)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés de la Unión, deben imponerse medidas provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países afectados causen más perjuicio a la industria de la Unión.
(166)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping observados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión.
(167)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a los productores de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que un productor de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(168)
En la anterior investigación en relación con el mismo producto, este beneficio razonable se fijó en un nivel del 7 % (9). Dado que los productores de la Unión incluidos en la muestra pudieron lograr beneficios similares al principio del periodo considerado, no hay indicios de que este margen de beneficio no sea razonable.
(169)
Sobre esta base se calculó un precio no perjudicial del producto afectado para los productores de la Unión del producto similar. Este precio se obtuvo sumando el margen de beneficio antes citado del 7 % al coste de producción.
(170)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario comparando la media ponderada de los precios de importación con la media ponderada de los precios no perjudiciales del producto similar vendido por la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje de la media ponderada de los valores de importación cif.
2. Medidas provisionales
(171)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones originarias de la República Popular China y Tailandia, medidas que serán iguales al nivel del margen de dumping o de perjuicio, según cuál de ellos sea menor, con arreglo a la norma de aplicación del derecho más bajo.
(172)
Dado el alto nivel de cooperación de los productores exportadores chinos y tailandeses, el derecho para las demás empresas de ambos países se fijó al nivel del derecho más elevado impuesto a las empresas del país en cuestión que se incluyeron en la muestra o cooperaron en la investigación, respectivamente. Ese derecho se impondrá a todas las demás empresas que no cooperaron en la investigación.
(173)
En el caso de las empresas chinas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, enumeradas en el anexo, el tipo de derecho provisional es la media ponderada de los tipos de las empresas incluidas en la muestra.
(174)
Se proponen los tipos siguientes de derecho antidumping provisional:
República Popular China
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipo del derecho
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Otras empresas que cooperaron
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Todas las demás empresas
67,8 %
Tailandia
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Tipo del derecho
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Todas las demás empresas
39,7 %
(175)
Estas medidas antidumping se establecen provisionalmente en forma de derechos ad valorem.
(176)
Los tipos del derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas individuales se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Estos tipos del derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplican, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la República Popular China y Tailandia y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(177)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (10) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación, que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(178)
A fin de velar por la adecuada aplicación del derecho antidumping, el nivel del derecho de todas las demás empresas no solo debe aplicarse a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el periodo de investigación.
(179)
No obstante, en el caso de Tailandia, se invita a tales empresas a que, cuando cumplan los requisitos del artículo 11, apartado 4, párrafo segundo, del Reglamento de base, presenten una solicitud de reconsideración con arreglo a dicho artículo para que su situación se examine individualmente.
I. DISPOSICIÓN FINAL
(180)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un periodo en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el Reglamento puedan dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Por otra parte, es preciso señalar que las conclusiones sobre el establecimiento de un derecho a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrían ser objeto de reconsideración con motivo del establecimiento del derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de accesorios de tubería roscados moldeados de fundición maleable, clasificados actualmente en el código NC ex 7307 19 10 (código TARIC 7307191010), originarios de la República Popular China y Tailandia.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
País
Empresa
Tipo del derecho
Código TARIC adicional
República Popular China
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd, XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd, Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd, Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd, Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd, Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd, LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd, Hongqiao (Yutian)
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd, Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd, Nanyang (Taigu)
42,3 %
B346
Todas las demás empresas
67,8 %
B999
Tailandia
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn
39,7 %
B348
Todas las demás empresas
39,7 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar observaciones sobre la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 14 de noviembre de 2012.