РЕГЛАМЕНТ (EС) 2015/104 НА СЪВЕТА
от 19 януари 2015 година
за определяне за 2015 г. на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза, за изменение на Регламент (EС) № 43/2014 и за отмяна на Регламент (ЕС) № 779/2014
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
В Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) се съдържа изискване за приемане на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително докладите на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) и други консултативни органи, както и с оглед на становищата, получени от консултативните съвети, когато това е целесъобразно.
(3)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително - при необходимост - на някои функционално свързани с това условия. В съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, възможностите за риболов следва да се определят в съответствие с целите на общата политика в областта на рибарството, установени в член 2, параграф 2 от посочения регламент. В съответствие с член 16, параграф 1 от същия регламент възможностите за риболов следва да бъдат разпределение между държавите членки по такъв начин, че да осигурят на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или вид риболов.
(4)
Поради това, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013, общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните консултативни съвети.
(5)
Задължението за разтоварване, посочено в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, се въвежда конкретно за отделните видове риболов. Когато в района, обхванат от настоящия регламент, даден вид риболов попада в обхвата на задължението за разтоварване, всички включени в този риболов видове, спрямо които се прилагат ограничения на улова, следва да се разтоварят. От 1 януари 2015 г. задължението за разтоварване се прилага по отношение на риболова на дребни пелагични видове (т.е. скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, сардина и цаца), риболова на едри пелагични видове (т.е. червен тон, риба меч, бял тон, големоок тон, бял и син марлин), риболова за промишлени цели (напр. мойва, пясъчница и норвежки паут). В член 16, параграф 2 от Регламент (EС) № 1380/2013 се предвижда, че когато се въвежда задължението за разтоварване по отношение на даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната от определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват разтоварванията, към определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват улова.
(6)
В продължение на няколко години някои ОДУ за запасите от подклас Пластинчатохрили (акули и скатове) се определят на нулеви равнища, като в съпътстваща разпоредба се предвижда задължение за незабавно освобождаване при случаен улов. Тази специална мярка е наложена поради лошото природозащитно състояние на посочените запаси, като - предвид високия им процент на оцеляване - се счита, че изхвърлянето на улов няма да увеличи процента смъртност от риболов и ще подпомогне тяхното опазване. Независимо от това от 1 януари 2015 г. количествата от посочените видове, които са уловени при пелагичен риболов, ще трябва да бъдат разтоварвани, освен ако за тях не се прилага някое от изключенията от задължението за разтоварване, предвидени в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. В член 15, параграф 4, буква а) от същия регламент се предвижда възможност за такива дерогации по отношение на видовете, за които риболовът е забранен и които са посочени като такива в правен акт на Съюза в сферата на общата политика в областта на рибарството. Поради това е целесъобразно да се забрани риболовът на тези видове в съответните зони.
(7)
През последните години ОДУ за запаса от хамсия в Бискайския залив се определя в отделен регламент относно възможностите за риболов, който се прилага от 1 юли на дадената година до 30 юни на следващата година. През 2014 г. НТИКР посочи, че ако периодът на управление се промени така, че да съвпада с календарната година (януари-декември), това значително ще намали рисковете за опазването на този запас. След консултации с Испания, Франция и Регионалния консултативен съвет за югозападните води (SWW-RAC) предложената от НТИКР промяна бе оценена като положителна. Въз основа на това е целесъобразно да се отмени Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета (2) и да се въведе нов ОДУ с настоящия регламент за запаса от хамсия в Бискайския залив за 2015 г.
(8)
Освен това, съгласно член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, ОДУ за запасите от обхвата на специалните многогодишни планове следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Поради това ОДУ за запасите от южен хек и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и от червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, установени в регламенти (ЕО) № 2166/2005 (3), (ЕО) № 509/2007 (4), (ЕО) № 676/2007 (5), (ЕО) № 1300/2008 (6), (ЕО) № 1342/2008 (7) („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009 (8).
(9)
По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (EО) № 811/2004 на Съвета (9)) и морски език в Бискайския залив (Регламент (EО) № 388/2006 на Съвета (10)) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати и, поради това е целесъобразно да се следват научните становища, така че - в зависимост от случая - ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища.
(10)
За запасите, за които няма достатъчни или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-конкретно наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета (11) бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запасите, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. Съгласно член 2 от посочения регламент при определяне на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4, по-специално въз основа на биологичното състояние на запасите. Неотдавна бе въведен механизъм за гъвкавост за целия улов, спрямо който се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерната гъвкавост, която би компрометирала постигането на определените в общата политика в областта на рибарството природозащитни цели, и да се предотврати отрицателното въздействие върху биологичното състояние на запасите, членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 могат да се прилагат за ОДУ само когато държавите членки не използват възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
(12)
В съответствие с резултата от консултациите между Съюза и Норвегия, Съюзът може да разреши увеличение на риболова на северна скарида в зона IIIа за кораби на Съюза до 10 % от предоставената на Съюза квота, при условие че всички използвани количества над предоставената на Съюза квота бъдат приспаднати от квотата му за 2015 г. Уместно е да се даде възможност за такава гъвкавост при определянето на тези риболовни възможности, за да се осигурят равнопоставени условия за корабите на Съюза като се разреши на заинтересованите държави членки да изберат използването на гъвкава квота. Поради това Регламент (ЕС) № 43/2014 следва да бъде съответно изменен.
(13)
Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е предоставен само на една държава членка, е целесъобразно - в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора - тя да бъде оправомощена да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(14)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2015 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета (12).
(15)
Предвид най-новите научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболов в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(16)
При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности биха довели до сериозна опасност за тяхното опазване. Поради това възможностите за риболов за такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов.
(17)
На 11-ото заседание на Конференцията на страните по Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни, проведено в Кито от 3 до 9 ноември 2014 г., редица видове бяха добавени в списъците на защитените видове от Допълнения I и II към Конвенцията, с действие от 8 февруари 2015 г. Поради това е целесъобразно да се предвиди защита за тези видове във връзка с кораби на Съюза, които извършват риболов във всички води, и кораби, които не са на Съюза, но извършват риболов във води на Съюза.
(18)
Използването на определените в настоящия регламент възможности за риболов, предоставени на корабите на Съюза, е уредено с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета (13) и по-специално с членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които да бъдат използвани от държавите членки, когато изпращат до Комисията данни, свързани с разтоварването на запаси, от обхвата на настоящия регламент.
(19)
За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да разпределят допълнителни количества за корабите, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов при някои видове риболов, спрямо които все още не се прилага задължението за разтоварване съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013, т.е. система, при която целият улов следва да се разтовари и приспадне от квотите с цел да се избегне изхвърлянето на улов и свързаното с него разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираното изхвърляне на риба е заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам - и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. С цел наблюдение на спазването на условията, на които подлежат опитите за напълно документиран риболов, държавите членки следва да осигурят подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите-членки следва да спазват принципа на ефективност и пропорционалност. При използването на CCTV системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14).
(20)
За да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване, да се приспаднат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърленият улов от неучастващите кораби не се увеличава.
(21)
Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази специалната система за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Тъй като научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2015 г., е уместно ОДУ и квотите временно да се определят на нулево равнище до публикуването на това становище.
(22)
За да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов, е уместно да се позволи прилагането на гъвкав режим между някои зони на ОДУ, когато става дума за един и същи биологичен запас.
(23)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията в областта на рибарството с Норвегия (15) и Фарьорските острови (16), Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия (17), Съвместният комитет определи равнището на риболовните възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2015 г. Необходимо е следователно тези риболовни възможности да бъдат включени в настоящия регламент.
(24)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в морето Ирмингер, като определи ОДУ и квотите за 2015 г. за договарящите страни, включително за Съюза. Освен това консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC, ще продължат и през 2015 г. относно възможностите за риболов на атлантическо-скандинавска херинга за същата година. Поради това е уместно да се определят временни ограничения на улова на атлантическо-скандинавска херинга, като процент от квотата на Съюза за 2014 г., в очакване на преразглеждане вследствие на резултата от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(25)
На годишното си заседание през 2014 г. NEAFC не прие мярка за опазване по отношение на запаса от морски костур в международни води от подзони I и II на ICES, като определи ОДУ и квотите за договарящите страни. Консултациите относно риболовните възможности за запаса от морски костур ще продължат през 2015 г. Тъй като риболовът се извършва през втората половина на годината, ограниченията на улова за този запас ще бъдат определени през 2015 г., като се вземе предвид резултатът от консултациите между крайбрежните държави - страни по NEAFC.
(26)
На годишното си заседание през 2014 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие увеличение на ОДУ и квотите за червен тон за период от три години и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч, южноатлантически бял тон и северноатлатнтически бял тон на сегашните равнища за периода 2015-2016 г. Освен това, какъвто е вече случаят със запасите от червен тон, уместно е уловът от любителски и спортен риболов на всички останали запаси по ICCAT, включени в Приложение ID, също да бъде подложен на ограничения на улова, приети от тази организация с цел да се гарантира, че Съюзът не надхвърля своите квоти. Всички тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(27)
На годишното си заседание през 2014 г. страните по Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова, включително квота за прилова за периода 2015-2016 г. за някои видове проучвателен риболов в подзона 88.2. Оползотворяването на тази квота за 2015 г. следва да бъде взето предвид при определянето на възможностите за риболов за 2016 г.
(28)
На годишното си заседание през 2014 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени въведените мерки за опазване и управление. Необходимо е обаче да се определят ограничения на капацитета в Приложение VI към настоящия регламент, като се вземе предвид включването на Майот като най-отдалечен регион в Приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013, изменен с Регламент (ЕС) № 1385/2013 (18) на Съвета.
(29)
Третото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPFO) ще се проведе през февруари 2015 г. До провеждането на такова годишно заседание е уместно настоящите мерки в зоната на Конвенцията SPFO да останат временно в сила. Независимо от това не следва да може да се извършва целеви риболов на запаса от сафрид преди определянето на ОДУ в резултат от посоченото годишно заседание.
(30)
На своето 87-о годишно заседание през 2014 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) запази мерките за опазване на албакора, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава.
(31)
На годишното си заседание през 2014 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за запасите от берикс, атлантически големоглав и пелагична лъчеперка от вида Histiopterus typus, като съществуващите ОДУ за патагонски кликач и западноафрикански джерион останаха в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(32)
На 9-ото си годишно заседание Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) прие мярка за опазване и управление за защита на китовата акула от риболовни операции на оборудвани с мрежи гъргър кораби. На 10-ото си годишно заседание WCPFC прие ограничения на улова за риболов с парагади на големоок тон. На 11-ото си годишно заседание през 2014 г. WCPFC не промени мерките си по отношение на риболовните възможности, приети през 2013 г. Всички тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(33)
На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(34)
На своето 36-о годишно заседание през 2014 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2015 г. за някои запаси в подзони 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие мораториум върху улова на скариди в участък 3L, увеличи ОДУ за морски костур в участък 3M (с цел да обхване прилова на някои видове) и възобнови риболова на червена писия в участък 3NO.
(35)
В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможностите за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември - поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2014 г. - е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(36)
В съответствие с декларацията на Съюза, отправена към Боливарската република Венецуела, относно предоставянето на възможности за риболов във водите на Съюза на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана (19), е необходимо да се определят възможностите за улов на снапери във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела.
(37)
За да се осигурят еднакви условия за разрешаване на отделните държави членки да се ползват от системата за управление на разпределеното им риболовното усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия.
(38)
За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с разпределянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информацията, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (20) на Европейския парламент и на Съвета.
(39)
За да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2015 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди специална дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(40)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2015 г. и - в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент - за 2016 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2015 г. до 31 януари 2016 г., с изключение на случаите, когато в членове 9, 29 и 31 са установени други периоди на ограничение на риболовното усилие;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2014 г. до 30 ноември 2015 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR;
г)
възможностите за риболов за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC, посочени в член 32, за периодите през 2015 г. и 2016 г., посочени в същата разпоредба.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните кораби:
а)
кораби на Съюза;
б)
кораби на трети държави във водите на Съюза.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на Съюза“ означава риболовен кораб на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 5 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на Съюза“ означава водите на Съюза съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
г)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
д)
„запас“ означава запасът съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 14 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава:
i)
при видовете риболов, спрямо които се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 - количеството от всеки запас, което може да се улови всяка година;
ii)
при всички други видове риболов - количеството от всеки запас, което може да се разтовари всяка година;
ж)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава;
з)
„аналитична оценка“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов;
и)
„подход на предпазливост при управлението на рибарството“ означава подходът за предпазливост при управлението на рибарството съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
й)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията (21);
к)
„регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
л)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (22);
б)
„Скагерак“ означава географската зона, която на запад е ограничена от линията, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, на юг - от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, а от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат“ означава географската зона, която на север е ограничена от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, а на юг - от линията, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.
д)
„функционална единица 26 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
43° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
43° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
42° 00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
е)
„функционална единица 27 на подзона IХа на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
42°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.,
-
42°00′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 10° 00′ з.д.,
-
38°30′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 9° 00′ з.д.,
-
40°00′ с.ш. 8° 00′ з.д.;
ж)
„залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
з)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета (23);
и)
„зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета (24);
й)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (25);
к)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (26);
л)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на антарктическите живи морски ресурси)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (27);
м)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“) (28);
н)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (29);
о)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (30) и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
п)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (31);
р)
„открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море;
с)
„зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници:
-
150° з.д.,
-
130° з.д.,
-
4° ю.ш.,
-
50° ю.ш.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределение
1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него, според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия относно риболовните дейности и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 19 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (32) и разпоредбите за прилагането му.
3. За целите на специалното условие, предвидено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ.
Член 6
ОДУ, определян от държавите членки
1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия:
а)
той отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и
б)
води до:
i)
експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност;
ii)
експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на рибарството, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни.
3. До 15 март 2015 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация:
а)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ;
в)
данни за това, до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
1. Задължението за разтоварване на сушата съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 („задължение за разтоварване“) се прилага спрямо рибата от запасите, за които е определен ОДУ, уловена при посочените в член 15, параграф 1, буква а) от същия регламент видове риболов.
2. Рибата от други запаси, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
3. Запасите от нецелеви видове в рамките на безопасните биологични граници, посочени в член 15, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, са изброени в приложение I с оглед на дерогацията от задължението за отчитане на улова спрямо съответните квоти, предвидено в същия член.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
За посочените в член 1, параграф 2, буква б) периоди се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие:
а)
приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. По отношение на черната писия се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (33), с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на черна писия се прилагат условията, посочени в същия член.
2. Държавите членки гарантират, че равнищата на риболовно усилие за 2015 г., измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов съгласно член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са ловили дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени над 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределянето на възможностите за риболов
1. Установеното с настоящия регламент разпределяне на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
б)
приспаданията и преразпределенията съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
в)
преразпределенията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
г)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
д)
удържаните количества съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013;
е)
приспаданията съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009;
ж)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 19 от настоящия регламент;
з)
разпределянето на допълнителни количества съгласно член 14 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които е предвиден предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от същия регламент - за запасите, по отношение на които е предвиден аналитичен ОДУ. Членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат когато държава членка използва възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013.
Член 11
Закрити риболовни сезони
1. В периода от 1 май до 31 май 2015 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула.
За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. В периодите от 1 януари до 31 март 2015 г. и от 1 август до 31 декември 2015 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото под 16 mm в участъци IIa и IIIa на ICES и в подзона IV на ICES.
Забраната, посочена в първа алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES.
Член 12
Забрани
1. На корабите на Съюза се забранява да ловят, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във всички води:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във водите на Съюза и в международни води от подзони I и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води;
и)
манта от вида Мanta alfredi във всички води;
й)
манта (морски дявол) (Мanta birostris) във всички води;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във всички води:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварването на количествата уловени запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разпределение на допълнителни количества за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
Член 14
Разпределяне на допълнителни количества
1. Дадена държава членка може да разпредели допълнителни количества от определени запаси за плаващите под нейното знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Запасите са посочени в приложение I.
2. Разпределянето на допълнителни количества по параграф 1 не може да надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава членка.
Член 15
Условия за разпределяне на допълнителни количества
1. По отношение на разпределянето на допълнителни количества, посочено в член 14, се прилагат следните условия:
а)
държавите членки осигуряват подробна и точна документация за всички риболовни рейсове и подходящ капацитет и средства, като например наблюдатели, вътрешна система за видеонаблюдение (CCTV) и други. При това държавите членки спазват принципа на ефективност и пропорционалност;
б)
разпределянето на допълнителни количества за отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не превишава никое от следните ограничения:
i)
75 % от изхвърлянето на улов от запаса, по приблизителна оценка на съответната държава членка за вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, получил допълнителни количества;
ii)
30 % от индивидуално разпределеното количество, което корабът е получил преди участието си в опитите;
в)
целият извършен от кораба улов на запаса, от който са разпределени допълнителни количества - включително рибата, която е под определения в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98 (34) минимален размер за разтоварване на сушата- се приспада от индивидуално разпределеното количество на кораба, получено от всяко разпределяне на допълнителни количества по член 14 от настоящия Регламент;
г)
щом корабът напълно изчерпи индивидуално разпределеното количество от всеки запас, за който са му предоставени допълнително разпределени квоти, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ;
д)
за запасите, за които може да се приложи настоящият член, държавите членки могат да позволят прехвърляне на индивидуално разпределени количества или на част от тях от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да се докаже, че изхвърлянето на улов от неучастващите кораби не се увеличава.
2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под нейното знаме допълнително количество, превишаващо 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършвано от вида кораби, към които спада отделният кораб, получил допълнителното количество, при условие че:
а)
степента на очакваното изхвърляне на улов за съответния вид кораби е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораби е важно, за да се оцени потенциалът на средствата за наблюдение, използвани в съответствие с член 15, параграф 1, буква а);
в)
не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваното изхвърляне на улов от запаса, извършено от всички кораби, участващи в опитите.
3. Преди да разпредели допълнителните количества по член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списък на корабите под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от корабите;
г)
приблизителна оценка на количествата изхвърлен улов за всеки вид кораби, участващи в опитите;
д)
количеството на извършения през 2014 г. улов на запаса, за който се прилага съответният ОДУ, от участващите в опитите кораби.
Член 16
Обработване на лични данни
Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от настоящия Регламент, включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива.
Член 17
Оттегляне на допълнително разпределено количество
Когато държава членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб, не спазва определените в параграф 15 условия, тя оттегля допълнително разпределеното количество, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за оставащата част от 2015 г.
Член 18
Научен преглед на оценките относно изхвърлянето на улов
Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи своята оценка относно изхвърлянето на улов по видове кораби за преглед от научен консултативен орган, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такова изхвърляне на улов, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това.
ГЛАВА III
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 19
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III към настоящия регламент, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в същото приложение, не може да бъде надвишен.
ГЛАВА IV
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 20
Прехвърляне и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („засегнатата държава членка“) може да проведе обсъждане с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от засегнатата държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията и съответната договаряща страна по РОУР своевременно се уведомяват взаимно за съгласието си да се обвържат с такова прехвърляне или размяна на квоти. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределяне, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия механизъм за разпределяне на квотите за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителна стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 21
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на сушата на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 22
Любителски и спортен риболов
Когато е целесъобразно, държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) при всеки вид риболов.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видовете акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на вида Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) при всеки вид риболов.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 24
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там.
2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там.
Член 25
Проучвателен риболов
1. През 2015 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на кликач (Dissostichus spp.) в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да участва в проучвателен риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2015 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на всяка подзона или участък, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като съответната SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочина, по-малка от 550 m.
Член 26
Улов на крил през риболовен сезон 2015-2016 г.
1. Единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2015-2016 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, в срок до 1 май 2015 г. тя уведомява Комисията за това свое намерение, като използва образеца, посочен приложение V, част В към настоящия регламент. Въз основа на предоставената от държавите членки информация Комисията представя уведомленията на секретариата на CCAMLR не по-късно от 30 май 2015 г.
2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил.
3. Държава членка, която възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомява относно намерението си за такъв риболов единствено по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под нейно знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на тази държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които е уведомен секретариатът на CCAMLR в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако някой кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради основателни причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), включително информацията, посочена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 27
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени пред IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове.
Член 28
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae при всеки вид риболов.
2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов, с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в изключителни икономически зони (ИИЗ) на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление.
3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 29
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2015 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона.
Член 30
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища, когато такива данни са налични.
Член 31
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават през 2015 г. своето дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията до онези части от зоната на конвенцията, в които през посочения период е бил извършван дънен риболов, и до равнище, което не надвишава средните годишни равнища на улова или параметри на усилието през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 32
Риболовна дейност с мрежа гъргър
1. Риболовът на албакор (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2015 г. или от 18 ноември 2015 г. до 18 януари 2016 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
географска дължина 150° з.д.,
-
географска ширина 40° с.ш.,
-
географска ширина 40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2015 г. в зоната, определена от следните граници:
-
географска дължина 96° з.д.,
-
географска дължина 110° з.д.,
-
географска ширина 4° с.ш.,
-
географска ширина 3° ю.ш.
2. Преди 1 април 2015 г. засегнатите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежи гъргър на засегнатите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, посочени в параграф 1.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен албакор, големоок тон и ивичест тон.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място за цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Член 33
Забрана за риболов на дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията IATTC се забранява риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus), както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на сушата на части или цели трупове на дългокрила акула.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. В срок до 31 януари 2015 г., държавите членки предават на Комисията информацията, събрана през предходната година.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 34
Забрана за риболов на дълбоководни акули
В зоната на Конвенцията SEAFO се забранява целевият риболов на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
дълбоководни акули от над-разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 35
Изисквания относно риболовните дейности, насочени към запасите от големоок тон, албакор, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон
1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежи гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), албакор (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни. При този вид риболов се забранява използването на мрежа гъргър за пасаж от тон, смесен с китова акула (Rhincodon typus), ако китовата акула е забелязана преди да започне поставянето на мрежата.
2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш.
3. Държавите членки правят необходимото уловът на големоок тон (Thunnus obesus) с парагади да не надхвърля 2 000 тона през 2015 г.
Член 36
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на кораби, използващи устройства за събиране на риба (УСР) и оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2015 г. и 24,00 ч. на 31 октомври 2015 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежи гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на сушата или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, албакор и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място за цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 37
Зона на припокриване между IATTC и WCPFC
1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 35-38, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2-4, както и член 33, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква с).
Член 38
Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч
Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посочен в приложение VII.
Член 39
Копринена акула и дългокрила акула
1. В зоната на Конвенцията WCPFC се забранява задържането на борда, трансбордирането, съхраняването или разтоварването на сушата на части или цели трупове на следните видове:
а)
копринена акула (Carcharhinus falciformis),
б)
дългокрила акула (Carcharhinus longimanus).
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
Раздел 8
Берингово море
Член 40
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА СЪЮЗА
Член 41
ОДУ
На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 42
Разрешения за риболов
Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII.
Член 43
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Условията, посочени в член 7, се прилагат по отношение на улова и прилова от страна на кораби на трети държави, осъществяващи риболов в рамките на разрешенията по член 42.
Член 44
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата, когато са намерени във води на Съюза, следните видове:
а)
бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES;
б)
следните видове риба трион във водите на Съюза:
i)
риба трион от вида Anoxypristis cuspidatа;
ii)
риба трион от вида Pristis clavata;
iii)
дребнозъба риба трион (Pristis pectinata);
iv)
риба трион (Pristis pristis);
v)
риба трион от вида Pristis zijsron;
в)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза;
г)
обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видовете скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
австралийска акула (Galeorhinus galeus), при улов с парагади във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
е)
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES;
ж)
черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV и XIV на ICES;
з)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза;
и)
манта от вида Мanta alfredi във водите на Съюза;
й)
манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза;
к)
следните видове манта (Mobula rays) във водите на Съюза:
i)
манта (Mobula mobular);
ii)
манта от вида Mobula rochebrunei;
iii)
манта от вида Mobula japanica;
iv)
манта от вида Mobula thurstoni;
v)
манта от вида Mobula eregoodootenkee;
vi)
манта от вида Mobula munkiana;
vii)
манта от вида Mobula tarapacana;
viii)
манта от вида Mobula kuhlii;
ix)
манта от вида Mobula hypostoma;
л)
морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES;
м)
норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES;
н)
вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
о)
риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
п)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 45
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 46
Изменение на Регламент (ЕС) № 43/2014
В член 18а, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 43/2014 се добавя следната буква о):
„о)
северна скарида в зона IIIа.“
Член 47
Отмяна
Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета се отменя, считано от 1 януари 2015 г.
Член 48
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2015 г.
Независимо от това член 8 се прилага от 1 февруари 2015 г.
Член 12, букви б), и) и к), както и член 44, букви б), и) и к) се прилагат от 8 февруари 2015 г.
Член 46 се прилага от 1 януари 2014 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR, посочени в членове 23, 24 и 25 и в приложения IД и V, се прилагат от посочените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 19 януари 2015 година.
REGLAMENTO (UE) 2015/104 DEL CONSEJO
de 19 de enero de 2015
por el que se establecen, para 2015, las posibilidades de pesca para determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces, aplicables en aguas de la Unión y, en el caso de los buques de la Unión, en determinadas aguas no pertenecientes a la Unión, por el que se modifica el Reglamento (UE) no 43/2014 y por el que se deroga el Reglamento (UE) no 779/2014
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 43, apartado 3,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Considerando lo siguiente:
(1)
El artículo 43, apartado 3, del Tratado, establece que el Consejo, a propuesta de la Comisión, debe adoptar las medidas relativas a la fijación y el reparto de las posibilidades de pesca.
(2)
El Reglamento (UE) no 1380/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (1) dispone que las medidas de conservación se deben adoptar teniendo en cuenta los dictámenes científicos, técnicos y económicos disponibles, incluidos, cuando proceda, los informes elaborados por el Comité Científico, Técnico y Económico de Pesca (CCTEP) y otros organismos consultivos, así como a la luz de cualquier asesoramiento procedente de los consejos consultivos.
(3)
Es competencia del Consejo adoptar medidas relativas a la fijación y el reparto de las posibilidades de pesca, así como determinadas condiciones relacionadas funcionalmente con ellas, cuando proceda. De conformidad con el artículo 16, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1380/2013, las posibilidades de pesca deben fijarse de conformidad con los objetivos de la política pesquera común establecidos en su artículo 2, apartado 2. De conformidad con el artículo 16, apartado 1, de dicho Reglamento, las posibilidades de pesca han de asignarse a los Estados miembros de tal modo que se garantice la estabilidad relativa de las actividades pesqueras de cada Estado miembro en relación con cada población de peces o pesquería.
(4)
Conviene, por lo tanto, establecer el total admisible de capturas (TAC), conforme al Reglamento (UE) no 1380/2013, sobre la base de los dictámenes científicos disponibles, teniendo en cuenta los aspectos biológicos y socioeconómicos, al tiempo que se garantiza un trato justo entre los distintos sectores de la pesca, así como a la luz de las opiniones expresadas durante la consulta con las partes interesadas, en particular en las reuniones de los consejos consultivos.
(5)
La obligación de desembarque a que se refiere el artículo 15 del Reglamento (UE) no 1380/2013 se introduce pesquería por pesquería. En el ámbito geográfico cubierto por el presente Reglamento, cuando una pesquería está sujeta a la obligación de desembarque, se deben desembarcar todas las especies de la pesquería sometidas a límites de capturas. A partir del 1 de enero de 2015, la obligación de desembarque se aplica a las pesquerías de pequeños pelágicos (es decir, las de caballa, arenque, jurel, bacaladilla, ochavo, anchoa, pejerrey, sardina y espadín), a las pesquerías de grandes pelágicos (es decir, las de atún rojo, pez espada, atún blanco, patudo, aguja azul y aguja blanca) y a las pesquerías de uso industrial (por ejemplo, las de capelán, lanzón y faneca noruega). El artículo 16, apartado 2, del Reglamento (UE) no 1380/2013 establece que, cuando se introduzca una obligación de desembarque para una población de peces, las posibilidades de pesca se fijarán teniendo en cuenta el cambio desde la fijación de las posibilidades de pesca como reflejo de los desembarques a la fijación de las posibilidades de pesca como reflejo de las capturas.
(6)
Durante algunos años, algunos de los TAC para las poblaciones de elasmobranquios (tiburones y rayas) se han fijado en 0, llevando asociada una disposición que establece la obligación de liberar de inmediato las capturas accidentales. Este tratamiento especial obedece a que estas poblaciones se encuentran en un deficiente estado de conservación y, en razón de su elevada tasa de supervivencia, los descartes no van a aumentar los índices de mortalidad por pesca de estas especies, sino que se consideran beneficiosos para su conservación. No obstante, las capturas de estas especies en las pesquerías pelágicas deben desembarcarse a partir del 1 de enero de 2015, a no ser que se acojan a alguna de las excepciones a la obligación de desembarque previstas en el artículo 15 del Reglamento (UE) no 1380/2013. El artículo 15, apartado 4, letra a), de dicho Reglamento autoriza tales excepciones para especies sometidas a prohibición de pesca e indicadas como tales en un acto jurídico de la Unión adoptado en el ámbito de la política pesquera común. Por lo tanto, conviene prohibir la pesca de estas especies en las zonas correspondientes.
(7)
En estos últimos años, el TAC de la anchoa del golfo de Vizcaya se ha fijado en un reglamento de posibilidades de pesca distinto, aplicable desde el 1 de julio de un año determinado hasta el 30 de junio del año siguiente. En 2014, el CCTEP extrajo la conclusión de que, cambiando el periodo de gestión de modo que sea igual a un año civil normal (enero a diciembre), se reducen considerablemente los riesgos de conservación para esta población. Tras celebrarse consultas con España, Francia y el Consejo Consultivo de las Aguas Suroccidentales (SWWAC), se admitió el cambio propuesto por el CCTEP. Habida cuenta de lo anterior, procede derogar el Reglamento (UE) no 779/2014 del Consejo (2) y establecer en el presente Reglamento un nuevo TAC para la población de anchoa del Golfo de Vizcaya para 2015.
(8)
Además, de conformidad con el artículo 16, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1380/2013, en lo que respecta a las poblaciones objeto de planes plurianuales específicos los TAC deben establecerse de conformidad con las normas fijadas en dichos planes. Por consiguiente, los TAC para las poblaciones de merluza del sur y cigala, de lenguado en la Mancha occidental, de solla y lenguado en el mar del Norte, de arenque en el oeste de Escocia, de bacalao en el Kattegat, el oeste de Escocia, el mar de Irlanda, el mar del Norte, el Skagerrak y la Mancha oriental y de atún rojo en el Atlántico oriental y el Mediterráneo deben fijarse con arreglo a las normas establecidas en los Reglamentos (CE) no 2166/2005 (3), (CE) no 509/2007 (4), (CE) no 676/2007 (5), (CE) no 1300/2008 (6), (CE) no 1342/2008 (7) («plan del bacalao») y (CE) no 302/2009 del Consejo (8).
(9)
No obstante, en lo que respecta a las poblaciones de merluza del norte (Reglamento (CE) no 811/2004 del Consejo (9)) y de lenguado del golfo de Vizcaya (Reglamento (CE) no 388/2006 del Consejo (10)), se han alcanzado los objetivos mínimos de los planes de recuperación y gestión pertinentes y, por consiguiente, conviene seguir el dictamen científico facilitado con el fin de situar o mantener los TAC en los niveles de rendimiento máximo sostenible, según proceda.
(10)
En lo que respecta a aquellas poblaciones para las cuales los datos no son suficientes o no son fiables a efectos de elaborar estimaciones de tamaño, las medidas de gestión y los niveles de los TAC deben seguir el criterio de precaución en la gestión de las pesquerías, tal como se define en el artículo 4, apartado 1, punto 8, del Reglamento (CE) no 1380/2013, teniendo, no obstante, en cuenta aquellos factores específicos de cada población, incluidas, en particular, la información disponible sobre las tendencias de las poblaciones y las consideraciones relativas a las pesquerías mixtas.
(11)
El Reglamento (CE) no 847/96 del Consejo (11) estableció condiciones adicionales para la gestión anual de los TAC, incluyendo en sus artículos 3 y 4 disposiciones sobre flexibilidad para las poblaciones sujetas a TAC cautelares y para las sujetas a TAC analíticos, respectivamente. Con arreglo a su artículo 2, al fijar los TAC el Consejo debe decidir las poblaciones a las que no se aplicarán los artículos 3 y 4, basándose, en particular, en la situación biológica de estas. Más recientemente, el artículo 15, apartado 9, del Reglamento (UE) no 1380/2013 ha introducido otro mecanismo de flexibilidad para todas las capturas sujetas a la obligación de desembarque. Por consiguiente, a fin de evitar una excesiva flexibilidad, que socavaría los objetivos de conservación establecidos en el marco de la política pesquera común, y para prevenir efectos negativos en el estado biológico de las poblaciones, los artículos 3 y 4 del Reglamento (CE) no 847/96 solo se podrán aplicar a los TAC en caso de que los Estados miembros no utilicen la flexibilidad interanual prevista en el artículo 15, apartado 9, del Reglamento (UE) no 1380/2013.
(12)
Con arreglo al resultado de las consultas entre la Unión y Noruega, la Unión podrá autorizar la pesca de la gamba nórdica en la zona IIIa por parte de buques de la Unión de hasta un 10 % más de la cuota disponible para la Unión, siempre que las cantidades pescadas por encima de la cuota disponibles para la Unión se deduzcan de su cuota para 2015. Conviene dar cabida a esta flexibilidad en la fijación de dichas posibilidades de pesca para garantizar una condiciones equitativas para los buques de la Unión permitiendo a los Estados miembros afectados optar por el uso de una cuota de flexibilidad. Procede, por tanto, modificar el Reglamento (UE) 43/2014 en consecuencia.
(13)
Cuando se asigna exclusivamente a un Estado miembro un TAC relativo a una población, es conveniente facultarle, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Tratado, para determinar el nivel del TAC en cuestión. Deben adoptarse disposiciones encaminadas a que el Estado miembro afectado, cuando fije el nivel del TAC correspondiente, se atenga plenamente a los principios y normas de la política pesquera común.
(14)
Es necesario establecer los límites máximos del esfuerzo pesquero para 2015 de acuerdo con el artículo 8 del Reglamento (CE) no 2166/2005, el artículo 5 del Reglamento (CE) no 509/2007, el artículo 9 del Reglamento (CE) no 676/2007, los artículos 11 y 12 del Reglamento (CE) no 1342/2008 y los artículos 5 y 9 del Reglamento (CE) no 302/2009, teniendo en cuenta al mismo tiempo el Reglamento (CE) no 754/2009 del Consejo (12).
(15)
Habida cuenta de los dictámenes científicos más recientes del Convenio Internacional para la Exploración del Mar (CIEM), y de acuerdo con los compromisos internacionales adquiridos en el contexto del Convenio sobre Pesquerías del Atlántico Nordeste (CPANE), es necesario limitar el esfuerzo pesquero ejercido sobre algunas especies de aguas profundas.
(16)
Para determinadas especies, como algunas especies de tiburones, incluso una actividad pesquera limitada podría suponer un grave riesgo para su conservación. Por ello, las posibilidades de pesca para esas especies deben restringirse totalmente mediante una prohibición general de efectuar su captura.
(17)
En la 11.a Conferencia de las Partes de la Convención sobre la Conservación de las Especies Migratorias de Animales Silvestres, celebrada en Quito del 3 al 9 de noviembre de 2014, se añadieron varias especies a las listas de especies protegidas de los apéndices I y II de la Convención, con efectos a partir del 8 de febrero de 2015. Procede, por tanto, disponer la protección de esas especies por lo que atañe a los buques de la Unión que faenan en todas las aguas, y a los buques no registrados en la Unión que faenan en aguas de la Unión.
(18)
La utilización de las posibilidades de pesca disponibles para los buques de la Unión que se fijan en el presente Reglamento está supeditada al Reglamento (CE) no 1224/2009 del Consejo (13) y, en particular, a sus artículos 33 y 34, relativos, respectivamente, al registro de las capturas y del esfuerzo pesquero y a la notificación de los datos sobre el agotamiento de las posibilidades de pesca. Por consiguiente, es necesario especificar los códigos que deben utilizar los Estados miembros cuando remitan a la Comisión los datos relativos a los desembarques de poblaciones a las que se aplica el presente Reglamento.
(19)
En el caso de algunos TAC, conviene permitir a los Estados miembros que concedan asignaciones adicionales a los buques que participen en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas. El objetivo de esas pruebas es someter a examen un sistema de cuotas de capturas en las pesquerías a las que todavía no se aplica la obligación de desembarque establecida en el Reglamento (UE) no 1380/2013, a saber, un sistema en el que todas las capturas deben ser desembarcadas y deducidas de las cuotas con el fin de evitar los descartes y el consiguiente desaprovechamiento de recursos pesqueros que, por lo demás, son utilizables. Los descartes incontrolados de pescado representan una amenaza para la sostenibilidad a largo plazo de un bien común y, por lo tanto, para los objetivos de la política pesquera común. Sin embargo, los sistemas de cuotas de capturas incitan por su naturaleza a los pescadores a optimizar la selectividad de las capturas de las operaciones que realizan. A efectos de vigilar el cumplimiento de las condiciones a las que están sujetas las pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas, los Estados miembros deben garantizar la existencia de una documentación detallada y precisa de todas la salidas al mar y de la capacidad y de los medios adecuados tales como observadores, dispositivos de televisión en circuito cerrado u otros medios. Al realizar esa labor, los Estados miembros deben respetar los principios de eficiencia y proporcionalidad. En la utilización de sistemas CCTV deben respetarse los requisitos de la Directiva 95/46/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (14).
(20)
Con el fin de garantizar que las pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas permitan efectivamente evaluar el potencial de los sistemas de cuotas de capturas para controlar la mortalidad por pesca absoluta de las poblaciones consideradas, es necesario que todo el pescado capturado en dichas pruebas, incluidos los ejemplares que no alcancen la talla mínima de desembarque, se deduzca de la asignación total recibida por el buque participante y que las operaciones de pesca cesen una vez que el buque haya utilizado completamente dicha asignación total. Asimismo, conviene autorizar la transferencia de asignaciones entre buques participantes en las pruebas de pesquerías plenamente documentadas y buques no participantes en las mismas, siempre que se pueda demostrar que no aumentan los descartes de los buques no participantes.
(21)
De conformidad con el dictamen del CIEM, es conveniente mantener un sistema específico de gestión del lanzón en aguas de la Unión de las divisiones CIEM IIa y IIIa y la subzona CIEM IV. Dado que el dictamen científico del CIEM no se prevé que esté disponible hasta febrero de 2015, procede fijar los TAC y las cuotas provisionalmente en cero hasta que se emita ese dictamen.
(22)
A fin de garantizar el pleno aprovechamiento de las posibilidades de pesca, conviene permitir la aplicación de medidas flexibles entre algunas de las zonas de TAC en caso de referirse a las mismas poblaciones biológicas.
(23)
De conformidad con el procedimiento previsto en los acuerdos o protocolos de pesca con Noruega (15) y las Islas Feroe (16), la Unión ha celebrado consultas sobre derechos de pesca con los citados socios. De conformidad con el procedimiento establecido en el Acuerdo y el Protocolo sobre relaciones pesqueras con Groenlandia (17), el comité mixto ha establecido el nivel de las posibilidades de pesca disponibles par la Unión en aguas de Groenlandia para 2015. Por consiguiente es necesario incluir esas posibilidades de pesca en el presente Reglamento.
(24)
En su reunión anual de 2014, la CPANE adoptó una medida de conservación de la población de gallineta nórdica en el mar de Irminger por la que se fijan para 2015 el TAC y las cuotas de las Partes contratantes, incluida la Unión. Además, en 2015 proseguirán las consultas entre los Estados ribereños de la CPANE relativas a las posibilidades de pesca de arenque atlántico-escandinavo para ese año. Procede, por consiguiente, fijar unos límites provisionales de capturas para el arenque atlántico-escandinavo en forma de porcentaje de la cuota de la Unión vigente en 2014, en espera de la revisión consecutiva a las consultas de los Estados ribereños de la CPANE.
(25)
En su reunión anual de 2014, la CPANE no adoptó una medida de conservación sobre la población de gallineta nórdica en las aguas internacionales de CIEM I y II por la que se fijan los TAC y cuotas de las Partes Contratantes. En 2015 continuarán las consultas sobre las posibilidades de pesca de la población de gallineta nórdica. Puesto que esta pesquería se produce en el segundo semestre del año, los límites de capturas de esta población se fijarán durante 2015 teniendo en cuenta el resultado de las consultas de los Estados ribereños de la CPANE.
(26)
En su reunión anual de 2014, la Comisión Internacional para la Conservación del Atún Atlántico (CICAA) adoptó un aumento de los TAC y las cuotas de atún rojo durante un período de tres años, y confirmó los TAC y las cuotas de pez espada del Atlántico norte, de pez espada del Atlántico meridional-, de atún blanco del Atlántico norte y de atún blanco del Atlántico meridional en el nivel actual para el período 2015-2016. Por otra parte, como ya ocurre con la población de atún rojo, conviene que las capturas de la pesca recreativa y deportiva realizada sobre todas las demás especies CICAA incluidas en el anexo ID estén sometidas igualmente a los límites de capturas adoptados por esa organización, con objeto de garantizar que la Unión no rebase sus cuotas. Estas medidas deben incorporarse al Derecho de la Unión.
(27)
En su reunión anual de 2014, las Partes en la Comisión para la Conservación de los Recursos Vivos Marinos Antárticos (CCRVMA) adoptaron límites de capturas tanto para las especies objetivo como para las capturas accesorias, incluida una cuota de capturas accesorias para los años 2015 y 2016 en determinadas pesquerías de la subzona 88.2. Debe tenerse presente el aprovechamiento de esa cuota en 2015 a la hora de fijar las posibilidades de pesca para 2016.
(28)
En su reunión anual de 2014, la Comisión del Atún para el Océano Índico (CAOI) no modificó las medidas de conservación y ordenación actualmente en vigor. Conviene, sin embargo, fijar los límites de capacidad del anexo VI del presente Reglamento teniendo en cuenta la inclusión de Mayotte como región ultraperiférica en el anexo II del Reglamento (UE) no 1380/2013 del Consejo (18).
(29)
La tercera reunión anual de la Organización Regional de Ordenación Pesquera del Pacífico Sur (SPRFMO) se celebrará en febrero de 2015. Es conveniente que las medidas actuales en la zona de la Convención SPRFMO se mantengan provisionalmente hasta que se celebre dicha reunión anual. No obstante, no debe autorizarse la pesca dirigida al jurel chileno antes de la fijación de un TAC a raíz de la reunión anual.
(30)
En su 87a reunión anual celebrada en 2014, la Comisión Interamericana del Atún Tropical (CIAT) mantuvo las medidas de conservación para el rabil, el patudo y el listado. La CIAT también mantuvo su Resolución sobre la conservación del tiburón oceánico. Dichas medidas deben seguir aplicándose en el Derecho de la Unión.
(31)
En su reunión anual de 2014, la Organización de la Pesca del Atlántico Suroriental (SEAFO) adoptó una recomendación sobre los nuevos TAC bianuales de alfonsinos, reloj anaranjado y botellón velero pelágico, manteniéndose vigentes los TAC existentes de merluza negra de la Patagonia y el cangrejo de aguas profundas. Las medidas aplicables actualmente en cuanto a la asignación de las posibilidades de pesca adoptadas por la SEAFO deben incorporarse al Derecho de la Unión.
(32)
La 9a reunión anual de la Comisión de Pesca del Pacífico Occidental y Central (CPPOC) de 2013 adoptó una medida de conservación y gestión para la protección de los tiburones ballena de las operaciones de pesca con red de cerco de jareta. En su 10a reunión anual la CPPOC adoptó límites de captura para los palangreros que pescan patudo del Atlántico. Su 11a reunión anual en 2014 no modificó estas medidas adoptadas en 2013 en lo que se refiere a las posibilidades de pesca. Todas estas medidas deben incorporarse al Derecho de la Unión
(33)
En su reunión anual de 2013, las Partes en la Convención sobre la Conservación y Ordenación de las poblaciones de Abadejo en la Región Central del Mar de Bering no modificaron sus medidas en relación con las posibilidades de pesca. Estas medidas deben incorporarse al Derecho de la Unión.
(34)
En su 36a reunión anual celebrada en 2014, la Organización de Pesquerías del Atlántico Noroeste (NAFO) adoptó una serie de posibilidades de pesca para 2015 en lo que respecta a determinadas poblaciones de las subzonas 1-4 de la zona del Convenio NAFO. En ese contexto, la NAFO adoptó una moratoria para la pesquería de camarón en la división 3L, incrementó el TAC de gallineta nórdica en la división 3M con objeto de cubrir determinadas capturas accesorias y reabrió la pesquería de mendo en la división 3NO.
(35)
Determinadas medidas internacionales que otorgan posibilidades de pesca a la Unión o las restringen son adoptadas por las correspondientes organizaciones regionales de ordenación pesquera (OROP) a finales de año y son aplicables antes de la entrada en vigor del presente Reglamento. Por consiguiente, es necesario que las disposiciones por las que tales medidas son de aplicación en virtud del Derecho de la Unión tengan efecto retroactivo. En particular, dado que la campaña de pesca en la zona de la Convención de la CCRVMA se inicia el 1 de diciembre y finaliza el 30 de noviembre, y, por lo tanto, determinadas posibilidades o prohibiciones de pesca en dicha zona se establecen para un periodo de tiempo que comienza el 1 de diciembre de 2014, es conveniente que las disposiciones pertinentes del presente Reglamento se apliquen a partir de esa fecha. Tal aplicación retroactiva se entiende sin perjuicio del principio de expectativas legítimas, ya que está prohibido a los miembros de la CCRVMA pescar sin autorización en la zona de la Convención.
(36)
Con arreglo a la Declaración de la Unión a la República Bolivariana de Venezuela sobre la concesión de posibilidades de pesca en aguas de la UE a los buques pesqueros que enarbolan el pabellón de la República Bolivariana de Venezuela en la zona económica exclusiva frente a la costa de la Guayana Francesa (19), es necesario fijar las posibilidades de pesca de pargos disponibles para Venezuela en aguas de la Unión.
(37)
A fin de garantizar condiciones uniformes de concesión de la autorización a un Estado miembro para que gestione su asignación de esfuerzo pesquero conforme a un sistema de kilovatios-día, deben conferirse a la Comisión competencias de ejecución.
(38)
A fin de garantizar condiciones uniformes de ejecución del presente Reglamento, conviene conferir a la Comisión competencias de ejecución en relación con la asignación de días de mar adicionales en razón de la paralización definitiva de las actividades pesqueras o de la mejora de la cobertura de los observadores científicos, así como para el establecimiento de formatos de hoja de cálculo a efectos de la recopilación y transmisión de la información relativa a la transferencia de días de presencia en el mar entre buques pesqueros que enarbolan pabellón de un Estado miembro. Estas competencias deben ejercerse de conformidad con el Reglamento (UE) no 182/2011 del Parlamento Europeo y del Consejo (20).
(39)
A fin de evitar la interrupción de las actividades pesqueras y garantizar los medios de vida de los pescadores de la Unión, el presente Reglamento debe aplicarse a partir del 1 de enero de 2015, con excepción de las disposiciones referentes a las limitaciones del esfuerzo pesquero, que deben aplicarse a partir del 1 de febrero de 2015, y de determinadas disposiciones en regiones concretas, que deben tener una fecha específica de aplicación. Por razones de urgencia, el presente Reglamento debe entrar en vigor inmediatamente después de su publicación.
(40)
Las posibilidades de pesca deben utilizarse en el pleno respeto del Derecho de la Unión aplicable.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1
Objeto
1. El presente Reglamento establece las posibilidades de pesca disponibles en aguas de la Unión y, en el caso de los buques de la Unión, en determinadas aguas no pertenecientes a la Unión para determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces.
2. Las posibilidades de pesca mencionadas en el apartado 1 incluyen:
a)
las limitaciones de capturas para el año 2015 y, cuando se especifiquen en el presente Reglamento, para el año 2016;
b)
las limitaciones del esfuerzo pesquero para el período comprendido entre el 1 de febrero de 2015 y el 31 de enero de 2016, salvo cuando en los artículos 9, 29 y 31 se establecen otros períodos de limitaciones del esfuerzo;
c)
las posibilidades de pesca para el periodo comprendido entre el 1 de diciembre de 2014 y el 30 de noviembre de 2015 con respecto a determinadas poblaciones de la zona de la Convención CCRVMA;
d)
las posibilidades de pesca para determinadas poblaciones de la zona de la Convención CIAT establecidas en el artículo 32 para los periodos de 2015 y 2016 que en él se especifican.
Artículo 2
Ámbito de aplicación
El presente Reglamento se aplicará a los siguientes buques:
a)
buques de la Unión;
b)
buques de terceros países en aguas de la Unión.
Artículo 3
Definiciones
A efectos del presente Reglamento, se aplicarán las definiciones siguientes:
a)
«buque de la Unión», un buque pesquero de la Unión tal como se define en el artículo 4, apartado 1, punto 5), del Reglamento (UE) no 1380/2013;
b)
«buque de un tercer país», un buque pesquero tal como se define en el artículo 4, apartado 1, punto 4, del Reglamento (UE) no 1380/2013 que enarbola pabellón de un tercer país y está matriculado en él;
c)
«aguas de la Unión», las aguas de la Unión que se definen en el artículo 4, apartado 1, punto 1), del Reglamento (UE) no 1380/2013;
d)
«aguas internacionales», las aguas que no están sometidas a la soberanía o jurisdicción de ningún Estado;
e)
«población», la población tal como se define en el artículo 4, apartado 1, punto 14, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
f)
«total admisible de capturas» (TAC),
i)
en las pesquerías sujetas a la obligación de desembarque de conformidad con el artículo 15 del Reglamento (UE) no 1380/2013, la cantidad que se puede capturar anualmente de cada población;
ii)
en todas las demás pesquerías, la cantidad que se puede desembarcar anualmente de cada población;
g)
«cuota», la proporción del TAC asignada a la Unión, a un Estado miembro o a un tercer país;
h)
«evaluación analítica», la evaluación cuantitativa de las tendencias de una población determinada, basada en datos sobre la biología y explotación de la población, que, según el examen científico realizado, es de calidad suficiente para proporcionar un dictamen científico sobre opciones para futuras capturas;
i)
«enfoque de precaución en la gestión de las pesquerías», el enfoque de precaución en la gestión de las pesquerías definido en el artículo 4, apartado 1, punto 8, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
j)
«tamaño de malla», el tamaño de malla de las redes de pesca determinado de acuerdo con el Reglamento (CE) no 517/2008 de la Comisión (21);
k)
«registro de la flota pesquera de la Unión», el registro establecido por la Comisión con arreglo al artículo 24, apartado 3, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
l)
«cuaderno diario de pesca», el cuaderno diario a que se refiere el artículo 14 del Reglamento (CE) no 1224/2009.
Artículo 4
Zonas de pesca
A efectos del presente Reglamento, se aplicarán las siguientes definiciones de zonas:
a)
«zonas CIEM (Consejo Internacional para la Exploración del Mar)», las zonas geográficas especificadas en el anexo III del Reglamento (CE) no 218/2009 (22);
b)
«Skagerrak», la zona geográfica delimitada, al oeste, por una línea trazada entre el faro de Hanstholm y el de Lindesnes y, al sur, por una línea trazada entre el faro de Skagen y el de Tistlarna, y desde aquí hasta el punto más próximo de la costa sueca;
c)
«Kattegat», la zona geográfica delimitada, al norte, por una línea trazada entre el faro de Skagen y el de Tistlarna y desde aquí hasta el punto más próximo de la costa sueca y, al sur, por las líneas trazadas entre Hasenøre y Gnibens Spids, Korshage y Spodsbjerg y Gilbjerg Hoved y Kullen;
d)
«Unidad Funcional 16 de la subzona CIEM VII», la zona geográfica delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones:
-
53° 30′ N 15° 00′ O,
-
53° 30′ N 11° 00′ O,
-
51° 30′ N 11° 00′ O,
-
51° 30′ N 13° 00′ O,
-
51° 00′ N 13° 00′ O,
-
51° 00′ N 15° 00′ O,
-
53° 30′ N 15° 00′ O,
e)
«Unidad Funcional 26 de la división CIEM IXa», la zona geográfica delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones
-
43° 00′ N 8° 00′ W,
-
43° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
42° 00′ N 8° 00′ W;
f)
«Unidad Funcional 27 de la división CIEM IXa», la zona geográfica delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones
-
42° 00′ N 8° 00′ W,
-
42° 00′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 10° 00′ W,
-
38° 30′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 9° 00′ W,
-
40° 00′ N 8° 00′ W;
g)
«Golfo de Cádiz», la zona geográfica de la división CIEM IXa al este del meridiano de longitud 7° 23′ 48″ O;
h)
«zonas CPACO (Comité de Pesca para el Atlántico Centro-Oriental)», las zonas geográficas especificadas en el anexo II del Reglamento (CE) no 216/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (23);
i)
«zonas NAFO (Organización de Pesquerías del Atlántico Noroeste)», las zonas geográficas especificadas en el anexo III del Reglamento (CE) no 217/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (24);
j)
«zona del Convenio SEAFO (Organización de la Pesca del Atlántico Suroriental)», la zona geográfica definida en el Convenio sobre la conservación y gestión de los recursos de la pesca en el Océano Atlántico Suroriental (25);
k)
«zona del Convenio CICAA (Comisión Internacional para la Conservación del Atún Atlántico)», la zona geográfica definida en el Convenio internacional para la conservación de los túnidos del Atlántico (26);
l)
«zona de la Convención CCRVMA (Comisión para la Conservación de los Recursos Vivos Marinos Antárticos», la zona geográfica definida en el artículo 2, letra a), del Reglamento (CE) no 601/2004 (27);
m)
«zona de la Convención CIAT (Comisión Interamericana del Atún Tropical)», la zona geográfica definida en la Convención para el fortalecimiento de la Comisión interamericana del atún tropical establecida por la Convención de 1949 entre los Estados Unidos de América y la República de Costa Rica («la Convención de Antigua») (28);
n)
«zona CAOI (Comisión del Atún para el Océano Índico)», la zona geográfica definida en el Acuerdo para la creación de la Comisión del Atún para el Océano Índico (29);
o)
«zona del Convenio SPRFMO (Organización Regional de Ordenación Pesquera del Pacífico Sur)», la zona geográfica de las aguas de altura situadas al sur de los 10° N, al norte de la zona de la Convención CCRVMA, al este de la zona del Convenio SIOFA, definida en el Acuerdo de Pesca para el Océano Índico Meridional (30), y al oeste de las zonas bajo la jurisdicción pesquera de los Estados de América del Sur;
p)
«zona de la Convención CPPOC (Comisión de Pesca del Pacífico Occidental y Central)», la zona geográfica definida en la Convención sobre la conservación y ordenación de las poblaciones de peces altamente migratorios del Océano Pacífico occidental y central (31);
q)
«aguas de altura del mar de Bering», la zona geográfica de las aguas de altura del mar de Bering situadas a más de 200 millas náuticas de las líneas de base a partir de las que se mide la anchura de las aguas territoriales de los Estados ribereños del mar de Bering;
r)
«zona de solapamiento entre la CIAT y la CPPOC», la zona geográfica delimitada por las siguientes coordenadas:
-
longitud 150° O,
-
longitud 130° O,
-
latitud 4° S;
-
latitud 50° S.
TÍTULO II
POSIBILIDADES DE PESCA PARA LOS BUQUES DE LA UNIÓN
CAPÍTULO I
Disposiciones generales
Artículo 5
TAC y asignaciones
1. En el anexo I se establecen los TAC para los buques de la Unión en aguas de la Unión o en determinadas aguas no pertenecientes a la Unión y el reparto de dichos TAC entre los Estados miembros, así como las condiciones relacionadas funcionalmente con ellos, cuando proceda.
2. Los buques de la Unión quedan autorizados a efectuar capturas, dentro de los límites de los TAC fijados en el anexo I, en las aguas bajo la jurisdicción pesquera de las Islas Feroe, Groenlandia, Islandia y Noruega, así como en el caladero en torno a Jan Mayen, en las condiciones establecidas en el artículo 19 y en el anexo III del presente Reglamento, y en el Reglamento (CE) no 1006/2008 (32) y sus disposiciones de aplicación.
3. A efectos de la condición especial establecida en el anexo IA para la población de lanzón en aguas de la Unión de las zonas CIEM IIa, IIIa y IV, se aplicarán las zonas de gestión del lanzón definidas en el anexo IID.
Artículo 6
TAC que deben fijar los Estados miembros
1. Los TAC para determinadas poblaciones de peces serán fijados por el Estado miembro interesado. Las poblaciones en cuestión se indican en el anexo I.
2. Los TAC que vayan a ser fijados por un Estado miembro deberán:
a)
ser coherentes con los principios y normas de la política pesquera común, en especial con el principio de explotación sostenible de la población; y
b)
garantizar:
i)
si se dispone de una evaluación analítica, la explotación de la población de manera compatible con el rendimiento máximo sostenible de 2015 en adelante, con la mayor probabilidad posible;
ii)
si no se dispone de una evaluación analítica o esta fuera incompleta, la explotación de la población de manera compatible con el criterio de precaución en la gestión de las pesquerías.
3. A más tardar el 15 de marzo de 2015, cada uno de los Estados miembros interesados presentará a la Comisión la información siguiente:
a)
los TAC adoptados;
b)
los datos recogidos y evaluados por el Estado miembro interesado sobre los cuales se basen los TAC adoptados;
c)
una justificación del modo en que los TAC adoptados se ajustan a lo dispuesto en el apartado 2.
Artículo 7
Condiciones de desembarque de las capturas y de las capturas accesorias
1. El pescado procedente de poblaciones para las que se hayan fijado TAC que se haya capturado en las pesquerías definidas en el artículo 15, apartado 1, letra a), del Reglamento (UE) no 1380/2013 está sujeto a la obligación de desembarque establecida en su artículo 15 («obligación de desembarque»).
2. Solo podrá mantenerse a bordo o desembarcarse pescado procedente de otras poblaciones para las que se hayan fijado TAC si:
a)
las capturas han sido efectuadas por buques que enarbolan pabellón de un Estado miembro que dispone de una cuota y dicha cuota no está agotada; o
b)
las capturas consisten en un cupo de una cuota de la Unión que no se ha asignado en forma de cuotas entre los Estados miembros y dicha cuota de la Unión no está agotada.
3. Las poblaciones de las especies no objetivo que se encuentren dentro de los límites biológicos de seguridad a que se refiere el artículo 15, apartado 8, del Reglamento (UE) no 1380/2013 se mencionan en el anexo I a efectos de la exención de la obligación de imputar sus capturas a las cuotas correspondientes prevista en dicho artículo.
Artículo 8
Limitaciones del esfuerzo pesquero
Para los períodos a que se refiere el artículo 1, apartado 2, letra b), se aplicarán las siguientes medidas del esfuerzo pesquero:
a)
el anexo IIA, para la gestión de determinadas poblaciones de bacalao, lenguado y solla en el Kattegat, el Skagerrak, la parte de la división CIEM IIIa que no queda incluida en el Skagerrak y el Kattegat, la subzona CIEM IV y las divisiones CIEM VIa, VIIa y VIId, y las aguas de la Unión de las divisiones CIEM IIa y Vb;
b)
el anexo IIB, para la recuperación de la merluza y la cigala de las divisiones CIEM VIIIc y IXa, excepción hecha del golfo de Cádiz;
c)
el anexo IIC, para la gestión de la población de lenguado de la división CIEM VIIe;
Artículo 9
Limitaciones de capturas y esfuerzo en las pesquerías de aguas profundas
1. El artículo 3, apartado 1, del Reglamento (CE) no 2347/2002 (33), que establece la obligación de disponer de un permiso de pesca en alta mar, se aplicará al fletán negro. La captura, mantenimiento a bordo, transbordo y desembarque de fletán negro estarán supeditados a las condiciones enunciadas en dicho artículo.
2. Los Estados miembros velarán por que, para 2015, los niveles de esfuerzo pesquero, medidos en kilovatios por día de ausencia de puerto, de los buques titulares de los permisos de pesca en alta mar, contemplados en el artículo 3, apartado 1, del Reglamento (CE) no 2347/2002, no excedan del 65 % del esfuerzo pesquero promedio anual ejercido en 2003 por los buques del Estado miembro de que se trate en mareas para las que disponían de permisos de pesca en alta mar o en las que se hubieran capturado especies de aguas profundas, enumeradas en los anexos I y II de dicho Reglamento. El presente apartado se aplicará solamente a las mareas en las que se hayan capturado más de 100 kg de especies de aguas profundas distintas del pejerrey.
Artículo 10
Disposiciones especiales sobre la asignación de posibilidades de pesca
1. La asignación de las posibilidades de pesca a los Estados miembros que se establece en el presente Reglamento se efectuará sin perjuicio de:
a)
los intercambios efectuadas en virtud del artículo 16, apartado 8, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
b)
las deducciones y reasignaciones efectuadas en virtud del artículo 37 del Reglamento (CE) no 1224/2009;
c)
las reasignaciones efectuadas en virtud del artículo 10, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1006/2008;
d)
los desembarques adicionales autorizados con arreglo al artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96 y el artículo 15, apartado 9, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
e)
las cantidades retenidas de conformidad con lo establecido en el artículo 4 del Reglamento (CE) no 847/96 y el artículo 15, apartado 9, del Reglamento (UE) no 1380/2013;
f)
las deducciones efectuadas de conformidad con los artículos 105, 106 y 107 del Reglamento (CE) no 1224/2009;
g)
las transferencias e intercambios de cuota que prevé el artículo 19 del presente Reglamento;
h)
las asignaciones adicionales que prevé el artículo 14 del presente Reglamento.
2. Salvo que se especifique lo contrario en el anexo I del presente Reglamento, el artículo 3 del Reglamento (CE) no 847/96 se aplicará a las poblaciones sujetas a TAC cautelares, y el artículo 3, apartados 2 y 3, y el artículo 4 de dicho Reglamento se aplicarán a las poblaciones sujetas a TAC analíticos. Los artículos 3 y 4 del Reglamento (CE) no 847/96 no se aplicarán en caso de que un Estado miembro no utilice la flexibilidad interanual establecida en el artículo 15, apartado 9, del Reglamento (UE) no 1380/2013.
Artículo 11
Temporadas de veda
1. Queda prohibido capturar o mantener a bordo cualesquiera de las siguientes especies en la zona de Porcupine Bank durante el período comprendido entre el 1 y el 31 de mayo de 2015: bacalao, gallos, rape, eglefino, merlán, merluza, cigala, solla europea, abadejo, carbonero, rayas, lenguado, brosmio, maruca azul, maruca y mielga.
A efectos del presente apartado, la zona de Porcupine Bank será la zona geográfica delimitada por las líneas loxodrómicas que unen sucesivamente las siguientes posiciones:
Punto
Latitud
Longitud
1
52° 27′ N
12° 19′ O
2
52° 40′ N
12° 30′ O
3
52° 47′ N
12° 39.600′ O
4
52° 47′ N
12° 56′ O
5
52° 13,5′ N
13° 53.830′ O
6
51° 22′ N
14° 24′ O
7
51° 22′ N
14° 03′ O
8
52° 10′ N
13° 25′ O
9
52° 32′ N
13° 07.500′ O
10
52° 43′ N
12° 55′ O
11
52° 43′ N
12° 43′ O
12
52° 38.800′ N
12° 37′ O
13
52° 27′ N
12° 23′ O
14
52° 27′ N
12° 19′ O
No obstante lo dispuesto en el párrafo primero, se permitirá, con arreglo al artículo 50, apartados 3, 4 y 5, del Reglamento (CE) no 1224/2009, el tránsito por la zona de Porcupine Bank de buques que lleven a bordo las especies mencionadas en dicho párrafo.
2. Queda prohibida, del 1 de enero al 31 de marzo de 2015 y del 1 de agosto al 31 de diciembre de 2015, la pesca comercial de lanzón con redes de arrastre de fondo, redes de tiro o artes de arrastre similares con malla inferior a 16 mm en las divisiones CIEM IIa y IIIa y en la subzona CIEM IV.
La prohibición establecida en el párrafo primero se aplicará también a los buques de terceros países autorizados para pescar lanzón en aguas de la Unión de la subzona CIEM IV.
Artículo 12
Prohibiciones
1. Los buques de la Unión tendrán prohibido pescar, mantener a bordo, transbordar o desembarcar las siguientes especies:
a)
raya estrellada (Amblyraja radiata) en aguas de la Unión de las divisiones CIEM IIa, IIIa y VIId y de la subzona CIEM IV;
b)
las siguientes especies de pez sierra en todas las aguas:
i)
pez sierra de rostra estrecha (Anoxypristis cuspidata);
ii)
pez sierra enano (Pristis clavata);
iii)
pejepeine (Pristis pectinata);
iv)
pez sierra común (Pristis pristis);
v)
pez sierra verde (Pristis zijsron);
c)
peregrino (Cetorhinus maximus) y tiburón blanco (Carcharodon carcharias) en todas las aguas;
d)
conjunto de noriegas (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada y Dipturus cf. intermedia) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y de las subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX y X;
e)
cazón (Galeorhinus galeus) cuando se pesque con palangreros en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y la subzona CIEM IV y en las aguas de la Unión e internacionales de las subzonas CIEM I, V, VI, VII, VIII, XII y XIV;
f)
tollo lucero liso (Etmopterus pusillus) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y de la subzona IV y en las aguas de la Unión e internacionales de las subzonas CIEM I, V, VI, VII, VIII, XII y XIV;
g)
carocho (Dalatias licha), tollo pajarito (Deania calcea), quelvacho negro (Centrophorus squamosus), tollo lucero raspa (Etmopterus princeps) y pailona (Centroscymnus coelolepis) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y de la subzona CIEM IV y en las aguas de la Unión e internacionales de las subzonas CIEM I y XIV;
h)
marrajo sardinero (Lamna nasus) en todas las aguas;
i)
mantarraya de arrecife (Manta alfredi) en todas las aguas;
j)
manta gigante (Manta birostris) en todas las aguas;
k)
las siguientes especies de rayas Mobula en todas las aguas:
i)
manta (Mobula mobular);
ii)
diablito de Guinea (Mobula rochebrunei);
iii)
manta de espina (Mobula japanica);
iv)
manta chupasangre (Mobula thurstoni);
v)
manta diablo pigmea (Mobula eregoodootenkee);
vi)
diablo manta (Mobula munkiana);
vii)
manta diablo chilena (Mobula tarapacana);
viii)
manta diablo pigmea de aleta corta (Mobula kuhlii);
ix)
manta del Golfo (Mobula hypostoma);
l)
raya común (Raja clavata) en aguas de la Unión de la división CIEM IIIa;
m)
raya noruega (Raja (Dipturus) nidarosiensis) en aguas de la Unión de las divisiones CIEM VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh y VIIk;
n)
raya mosaica (Raja undulata) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM VI y X y raya blanca (Raja alba) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX y X;
o)
guitarras (Rhinobatidae) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X y XII;
p)
pez ángel (Squatina squatina) en aguas de la Unión.
2. En caso de que las especies mencionadas en el apartado 1 se capturen de forma accidental, no se les ocasionarán daños. Todos los ejemplares deberán ser liberados inmediatamente.
Artículo 13
Transmisión de datos
Cuando, en aplicación de los artículos 33 y 34 del Reglamento (CE) no 1224/2009, los Estados miembros remitan a la Comisión los datos relativos a los desembarques de las cantidades capturadas de las poblaciones, utilizarán los códigos de poblaciones establecidos en el anexo I del presente Reglamento.
CAPÍTULO II
Asignaciones adicionales a los buques que participen en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas
Artículo 14
Asignaciones adicionales
1. En el caso de determinadas poblaciones, los Estados miembros pueden conceder una asignación adicional a los buques que enarbolen su pabellón y participen en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas. Las poblaciones en cuestión se indican en el anexo I.
2. La asignación adicional a que se refiere el apartado 1 no excederá del límite global establecido en el anexo I, expresado en porcentaje de la cuota asignada a ese Estado miembro.
Artículo 15
Condiciones aplicables a las asignaciones adicionales
1. La asignación adicional a que se refiere el artículo 14 cumplirá las condiciones siguientes:
a)
los Estados miembros garantizarán la existencia de una documentación detallada y precisa de todas la salidas al mar y de la capacidad y de los medios adecuados tales como observadores, dispositivos de televisión en circuito cerrado u otros medios. Al realizar esa labor, los Estados miembros respetarán los principios de eficiencia y proporcionalidad;
b)
la asignación adicional concedida a un buque concreto que participe en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas no superará ninguno de los límites siguientes:
i)
el 75 % de los descartes de la población, de acuerdo con las estimaciones del Estado miembro de que se trate, efectuados por el tipo de buque al que pertenece el buque concreto que ha recibido la asignación adicional;
ii)
el 30 % de la asignación del buque concreto antes de participar en las pruebas;
c)
todas las capturas de la población objeto de la asignación adicional efectuadas por el buque, incluidos los ejemplares que no alcancen la talla mínima de desembarque tal como se establece en el anexo XII del Reglamento (CE) no 850/98 del Consejo (34), se deducirán de la asignación individual del buque, tal como resulte de toda asignación adicional concedida al amparo del artículo 14 del presente Reglamento;
d)
una vez que la asignación individual para una población objeto de la asignación adicional haya sido completamente utilizada por un buque, el buque en cuestión deberá cesar toda actividad de pesca en la zona TAC considerada;
e)
en el caso de las poblaciones a las que pueda aplicarse el presente artículo, los Estados miembros podrán autorizar transferencias de la asignación individual, o de una parte de la misma, de buques que no participen en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas a buques que participen en dichas pruebas, siempre que se pueda demostrar que no aumentan los descartes de los buques no participantes.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, letra b), inciso i), un Estado miembro podrá excepcionalmente conceder a un buque que enarbole su pabellón una asignación adicional correspondiente a más del 75 % de los descartes estimados de la población efectuados por el tipo de buque al que pertenezca el buque concreto que ha recibido la asignación adicional, siempre que:
a)
el índice de descartes de la población, tal como se ha estimado para el tipo de buque, sea inferior al 10 %;
b)
la inclusión de dicho tipo de buque sea importante para evaluar el potencial del medio de control empleado con arreglo al artículo 15, apartado 1, letra a);
c)
no se supere un límite total del 75 % de los descartes estimados de la población efectuados por el conjunto de los buques que participen en las pruebas.
3. Con carácter previo a la concesión de la asignación adicional a que se refiere el artículo 14, los Estados miembros presentarán a la Comisión la información siguiente:
a)
la lista de los buques que enarbolan su pabellón y participan en las pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas;
b)
las especificaciones del equipo de seguimiento remoto electrónico instalado a bordo de esos buques;
c)
la capacidad, el tipo y la especificación de los artes utilizados por dichos buques;
d)
los descartes estimados para cada tipo de buque que participa en las pruebas;
e)
la cantidad de capturas de la población sujeta al TAC de que se trate efectuada en 2014 por los buques que participan en las pruebas.
Artículo 16
Tratamiento de datos personales
En la medida en que los registros de imágenes obtenidos de conformidad con el artículo 15, apartado 1, letra a), del presente Reglamento impliquen el tratamiento de datos personales a tenor de la Directiva 95/46/CE, se aplicará a su tratamiento dicha Directiva.
Artículo 17
Supresión de las asignaciones adicionales
Cuando un Estado miembro observe que un buque que participa en pruebas sobre pesquerías plenamente documentadas incumple las condiciones establecidas en el artículo 15, retirará inmediatamente la asignación adicional concedida al buque de que se trate y lo excluirá de la participación en esas pruebas durante el resto del año 2015.
Artículo 18
Examen científico de las evaluaciones de los descartes
La Comisión podrá invitar a cualquier Estado miembro que aplique el presente capítulo a que remita una evaluación de los descartes efectuados por cada tipo de buque a un organismo científico consultivo para su examen, con el fin de supervisar el cumplimiento del requisito establecido en el artículo 15, apartado 1, letra b), inciso i). En ausencia de una evaluación que confirme tales descartes, el Estado miembro interesado adoptará las medidas apropiadas para garantizar el cumplimiento de dicho requisito e informará de ello a la Comisión.
CAPÍTULO III
Autorizaciones de pesca en aguas de terceros países
Artículo 19
Autorizaciones de pesca
1. En el anexo III se fija el número máximo de autorizaciones de pesca para los buques de la Unión que faenen en aguas de un tercer país.
2. Si un Estado miembro realiza una transferencia de cuota a otro Estado miembro (intercambio) en las zonas de pesca indicadas en el anexo III del presente Reglamento sobre la base del artículo 16, apartado 8, del Reglamento (UE) no 1380/2013, dicha transferencia incluirá la correspondiente transferencia de autorizaciones de pesca y se notificará a la Comisión. No obstante, no podrá superarse el número total de autorizaciones de pesca para cada zona de pesca fijado en dicho anexo.
CAPÍTULO IV
Posibilidades de pesca en aguas de organizaciones regionales de ordenación pesquera
Artículo 20
Transferencias e intercambios de cuota
1. Cuando, en virtud de las normas de una organización regional de ordenación pesquera («OROP»), se permitan transferencias o intercambios de cuota entre las Partes contratantes de la OROP, un Estado miembro («el Estado miembro interesado») podrá tratar la cuestión con una Parte contratante de la OROP y, en su caso, establecer las posibles líneas generales de la transferencia o intercambio de cuota que se prevea.
2. Previa notificación a la Comisión por el Estado miembro interesado, la Comisión podrá aprobar las líneas generales de la transferencia o intercambio de cuota que se prevea y que el Estado miembro haya tratado con la Parte contratante interesada de la OROP. A continuación, la Comisión intercambiará, sin demora indebida, con la Parte contratante interesada de la OROP el consentimiento en obligarse por esa transferencia o intercambio de cuota. A continuación, la Comisión notificará a la secretaría de la OROP, de acuerdo con las normas de esa organización, la transferencia o intercambio de cuota que se haya acordado.
3. La Comisión comunicará a los Estados miembros la transferencia o intercambio de cuota que se haya acordado.
4. Las posibilidades de pesca recibidas de la Parte contratante interesada de la OROP o transferidas a dicha Parte contratante en virtud de esa transferencia o intercambio de cuota se considerarán cuotas añadidas a la asignación del Estado miembro de que se trate, o deducidas de la asignación de dicho Estado miembro, desde el momento en que surta efecto la transferencia o intercambio a tenor del acuerdo alcanzado con la Parte contratante interesada de la OROP o de acuerdo con las normas de la correspondiente OROP, en su caso. Esa asignación no modificará la clave de distribución existente a los efectos de asignación de posibilidades de pesca entre Estados miembros de conformidad con el principio de estabilidad relativa de las actividades pesqueras.
Sección 1
Zona del convenio CICAA
Artículo 21
Limitaciones de la pesca y la capacidad de cría y engorde de atún rojo
1. El número de embarcaciones de cebo vivo y cacea de la Unión autorizadas a pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm and 30 kg/115 cm en el Atlántico oriental se limitará conforme a lo indicado en el punto 1 del anexo IV.
2. El número de buques de pesca costera artesanal de la Unión autorizados a pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm y 30 kg/115 cm en el Mediterráneo se limitará conforme a lo indicado en el punto 2 del anexo IV.
3. El número de buques de la Unión que se dediquen a la captura de atún rojo en el mar Adriático con fines de cría, autorizados a pescar activamente atún rojo de entre 8 kg/75 cm y 30 kg/115 cm, se limitará conforme a lo indicado en el punto 3 del anexo IV.
4. El número y la capacidad total en arqueo bruto de los buques pesqueros autorizados a capturar, mantener a bordo, transbordar, transportar o desembarcar atún rojo en el Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitarán conforme a lo indicado en el punto 4 del anexo IV.
5. El número de almadrabas utilizadas en la pesquería de atún rojo del Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitará conforme a lo indicado en el punto 5 del anexo IV.
6. La capacidad de cría y engorde de atún rojo y la cantidad máxima de atún rojo capturado en estado salvaje que podrá ingresar en las granjas del Atlántico oriental y el Mediterráneo se limitarán conforme a lo indicado en el punto 6 del anexo IV.
Artículo 22
Pesca deportiva y recreativa
Si procede, los Estados miembros asignarán una cuota específica para la pesca deportiva y recreativa a partir de las cuotas que les hayan sido asignadas en el anexo ID.
Artículo 23
Tiburones
1. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones de la especie zorro ojón (Alopias superciliosus) en cualquier pesquería.
2. Queda prohibido asimismo llevar a cabo una actividad de pesca dirigida a las especies de tiburón zorro del género Alopias.
3. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburón martillo de la familia Sphyrnidae (excepto los Sphyrna tiburo) en asociación con pesquerías en la zona del Convenio CICAA.
4. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones oceánicos (Carcharhinus longimanus) capturados en cualquier pesquería.
5. Queda prohibido mantener a bordo tiburones jaquetones (Carcharhinus falciformis) capturados en cualquier pesquería.
Sección 2
Zona de la convención CCRVMA
Artículo 24
Prohibiciones y limitaciones de captura
1. Queda prohibida la pesca dirigida a las especies indicadas en el anexo V, parte A, en las zonas y durante los periodos allí indicados.
2. Los TAC y los límites de las capturas accesorias en las pesquerías exploratorias establecidos en el anexo V, parte B, se aplicarán en las subzonas allí indicadas.
Artículo 25
Pesquerías exploratorias
1. Únicamente los Estados miembros que sean miembros de la Comisión de la CCRVMA podrán participar en 2015 en pesquerías exploratorias con palangre de Dissostichus spp. en las subzonas 88.1 and 88.2 y en las divisiones 58.4.1, 58.4.2 y 58.4.3a de la FAO fuera de las zonas de jurisdicción nacional. Si uno de dichos Estados miembros tiene intención de participar en esas pesquerías, deberá comunicarlo a la Secretaría de la CCRVMA de conformidad con lo dispuesto en los artículos 7 y 7 bis del Reglamento (CE) no 601/2004 y, en cualquier caso, el 1 de junio de 2015 a más tardar.
2. Por lo que respecta a las subzonas 88.1 y 88.2 y las divisiones 58.4.1, 58.4.2 y 58.4.3a de la FAO, los TAC y los límites de las capturas accesorias por subzona y división, así como su distribución entre Unidades de Investigación a Pequeña Escala (UIPE) dentro de cada una de ellas se fijarán con arreglo a la parte B del anexo V. Se suspenderá la pesca en una UIPE cuando las capturas notificadas alcancen el TAC fijado y se prohibirá la pesca en ella durante el resto de la campaña.
3. La pesca deberá realizarse en una zona geográfica y batimétrica lo más amplia posible, con objeto de obtener la información necesaria para determinar el potencial de pesca y evitar una concentración excesiva de las capturas y del esfuerzo pesquero. No obstante, quedará prohibida la pesca en las subzonas 88.1 y 88.2, así como en las divisiones 58.4.1, 58.4.2 y 58.4.3a de la FAO, a profundidades inferiores a 550 m.
Artículo 26
Pesca de krill antártico durante la campaña de pesca 2015/2016
1. Solo los Estados miembros que sean miembros de la Comisión de la CCRVMA podrán participar en la pesca de krill antártico (Euphausia superba) en la zona de la Convención CCRVMA durante la campaña de pesca 2015/2016. Si uno de dichos Estados miembros tiene el propósito de pescar krill en la zona de la Convención CCRVMA, deberá notificar dicha intención a la Comisión, a más tardar el 1 de mayo de 2015, empleando el formato establecido en el anexo V, parte C, del presente Reglamento. La Comisión, basándose en la información facilitada por los Estados miembros, transmitirá las notificaciones a la Secretaría de la CCRVMA, no más tarde del 30 de mayo de 2015.
2. La notificación a la que se refiere el apartado 1 del presente artículo incluirá la información contemplada en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 601/2004 acerca de cada buque que vaya a ser autorizado por el Estado miembro para participar en la pesquería de krill antártico.
3. El Estado miembro que tenga el propósito de pescar krill antártico en la zona de la Convención CCRVMA únicamente deberá comunicar su intención de hacerlo en relación con los buques autorizados que naveguen bajo su pabellón en el momento de la notificación o bajo el pabellón de otro miembro de la CCRVMA pero que previsiblemente, en el momento en que tenga lugar la pesquería, estarán bajo pabellón del Estado miembro.
4. Se permitirá a los Estados miembros autorizar la participación en la pesquería de krill antártico de un buque que no haya sido notificado a la Secretaría de la CCRVMA de conformidad con los apartados 1, 2 y 3 del presente artículo cuando un buque autorizado no pueda participar por motivos legítimos de carácter operativo o en casos de fuerza mayor. En tales circunstancias, los Estados miembros de que se trate informarán inmediatamente de ello a la Secretaría de la CCRVMA y a la Comisión y les facilitarán:
a)
los datos completos del buque o buques de sustitución, incluida la información contemplada en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 601/2004;
b)
una relación completa de los motivos que justifiquen la sustitución, junto con las pruebas o referencias pertinentes.
5. Los Estados miembros no autorizarán a participar en las pesquerías de krill antártico a ningún buque que figure en alguna de las listas de buques que practican la pesca ilegal, no declarada y no reglamentada (INDNR) de la CCRVMA.
Sección 3
Zona del convenio CAOI
Artículo 27
Limitación de la capacidad de pesca de los buques que faenen en la zona del Convenio CAOI
1. En el punto 1 del anexo VI se establece el número máximo de buques de la Unión que pueden capturar atún tropical en la zona del Convenio CAOI y su capacidad correspondiente en arqueo bruto.
2. En el punto 2 del anexo VI se establece el número máximo de buques de la Unión que pueden capturar pez espada (Xiphias gladius) y atún blanco (Thunnus alalunga) en la zona del Convenio CAOI y su capacidad correspondiente en arqueo bruto.
3. Los Estados miembros podrán reasignar los buques asignados a una de las dos pesquerías mencionadas en los apartados 1 y 2 a la otra pesquería, siempre que puedan demostrar a la Comisión que ese cambio no comporta un incremento del esfuerzo pesquero ejercido sobre las poblaciones de que se trate.
4. Los Estados miembros se cerciorarán de que, cuando exista una propuesta de transferencia de capacidad a su flota, los buques que vayan a transferirse figuren en el registro de buques de la CAOI o en el registro de buques de otras organizaciones regionales de pesca del atún. Además, no podrá transferirse ningún buque que figure en la lista de buques que practican la pesca INDNR (buques INDNR) de cualquier OROP.
5. Para tener en cuenta la aplicación de los planes de desarrollo presentados a la CAOI, los Estados miembros solo podrán aumentar su capacidad de pesca por encima de los niveles máximos a que se refieren los apartados 1 y 2 dentro de los límites establecidos en dichos planes.
Artículo 28
Tiburones
1. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones zorro de todas las especies de la familia Alopiidae en cualquier pesquería.
2. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones oceánicos (Carcharhinus longimanus) en cualquier pesquería, excepto en el caso de los buques de menos de 24 metros de eslora total que realicen únicamente operaciones de pesca dentro de la zona económica exclusiva (ZEE) del Estado miembro de su pabellón, y a condición de que las capturas se destinen exclusivamente al consumo local.
3. En caso de que las especies mencionadas en los apartados 1 y 2 se capturen de forma accidental, no se les ocasionarán daños. Todos los ejemplares deberán ser liberados inmediatamente.
Sección 4
Zona del convenio SPRFMO
Artículo 29
Pesca pelágica - Limitación de la capacidad
Los Estados miembros que hayan ejercido activamente actividades de pesca pelágica en la zona del Convenio SPRFMO en 2007, 2008 o 2009 limitarán en 2015 el nivel total de arqueo bruto de los buques que enarbolen su pabellón y pesquen poblaciones pelágicas al nivel total para la Unión de 78 600 t de arqueo bruto en dicha zona.
Artículo 30
Pesca pelágica - TAC
1. Únicamente los Estados miembros que hayan ejercido activamente actividades de pesca pelágica en la zona del Convenio SPRFMO en los años 2007, 2008 o 2009, tal como se especifica en el artículo 29, podrán pescar poblaciones pelágicas en dicha zona con arreglo a los TAC fijados en el anexo IJ.
2. Las posibilidades de pesca fijadas en el anexo IJ solo podrán pescarse a condición de que los Estados miembros envíen a la Comisión, a efectos de su transmisión a la Secretaría de la SPRFMO, la lista de los buques que faenan activamente o intervienen en transbordos en la zona del Convenio SPRFMO, los registros de los sistemas de localización de buques (SLB), los informes mensuales de capturas y, si están disponibles, las notificaciones de escala en los puertos, a más tardar el quinto día del mes siguiente.
Artículo 31
Pesquerías de fondo
Los Estados miembros con un registro de capturas o de esfuerzo pesquero de fondo en la zona del Convenio SPRFMO durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el 31 de diciembre de 2006 limitarán en 2015 las capturas o el esfuerzo pesquero de fondo en la zona del Convenio a las partes de dicha zona donde se hayan practicado pesquerías de fondo en el citado período y a un nivel que no supere los niveles medios anuales de las capturas o de los parámetros de esfuerzo durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el 31 de diciembre de 2006.
Sección 5
Zona de la convención CIAT
Artículo 32
Pesquerías de cerqueros con jareta
1. Queda prohibida la pesca de rabil (Thunnus albacares), patudo (Thunnus obesus) y listado (Katsuwonus pelamis) desde cerqueros con jareta:
a)
entre el 29 de julio y el 28 de septiembre de 2015, o entre el 18 de noviembre de 2015 y el 18 de enero de 2016, en la zona delimitada por las siguientes coordenadas:
-
costas americanas del Pacífico,
-
longitud 150° O,
-
latitud 40° N,
-
latitud 40° S;
b)
entre el 29 de septiembre y el 29 de octubre de 2015, en la zona delimitada por las siguientes coordenadas:
-
longitud 96° O,
-
longitud 110° O,
-
latitud 4° N,
-
latitud 3° S.
2. Los Estados miembros interesados notificarán a la Comisión, antes del 1 de abril de 2015, el periodo de veda elegido de los mencionados en el apartado 1. Todos los cerqueros con jareta de dichos Estados miembros interrumpirán la pesca con redes de cerco con jareta en las zonas definidas en el apartado 1 durante el periodo seleccionado.
3. Los cerqueros con jareta que practiquen la pesca de atún en la zona de la Convención CIAT mantendrán a bordo y, a continuación, desembarcarán o transbordarán todos los rabiles, patudos y listados que hayan capturado.
4. El apartado 3 no será de aplicación en los casos siguientes:
a)
cuando el pescado no se considere apto para el consumo humano por motivos distintos del tamaño; o
b)
durante el último lance de una marea, cuando es posible que ya no quede en las bodegas espacio suficiente para acomodar todos los atunes que se capturen durante ese lance.
Artículo 33
Prohibición de la pesca de tiburones de aguas profundas
1. Queda prohibido pescar tiburones oceánicos (Carcharhinus longimanus) en la zona de la Convención CIAT, y mantener a bordo, transbordar, almacenar, ofrecer a la venta, vender o desembarcar cualquier parte o canales enteras de tiburones oceánicos en dicha zona.
2. En caso de que las especies mencionadas en el apartado 1 se capturen de forma accidental, no se les ocasionarán daños. Todos los ejemplares deberán ser liberados inmediatamente por los operadores del buque, que, asimismo:
a)
registrarán el número de ejemplares liberados, indicando su situación (vivo o muerto);
b)
comunicarán la información indicada en la letra a) al Estado miembro del que sean nacionales; los Estados miembros comunicarán a la Comisión la información recogida durante el año anterior a más tardar el 31 de enero de 2015.
Sección 6
Zona del convenio SEAFO
Artículo 34
Prohibición de la pesca de tiburones de aguas profundas
Queda prohibida la pesca dirigida a los siguientes tiburones de aguas profundas en la zona del Convenio SEAFO:
-
rayas (Rajidae),
-
mielga o galludo (Squalus acanthias),
-
tollo lucero de Bigelow (Etmopterus bigelowi),
-
melgacho colicorto (Etmopterus brachyurus),
-
tollo lucero raspa (Etmopterus princeps),
-
tollo lucero liso (Etmopterus pusillus),
-
pejegato fantasma (Apristurus manis),
-
mielga de terciopelo (Scymnodon squamulosus),
-
tiburones de aguas profundas del orden superior Selachimorpha.
Sección 7
Zona de la convención CPPOC
Artículo 35
Condiciones aplicables a las pesquerías de patudo, rabil, listado y atún blanco del sur del Pacífico
1. Los Estados miembros velarán por que el número de días de pesca asignados a los cerqueros con jareta que pesquen patudo (Thunnus obesus), rabil (Thunnus albacares) y listado (Katsuwonus pelamis) en la parte de la zona de la Convención CPPOC de alta mar y situada entre los paralelos 20° N y 20° S no exceda de 403 días. En estas pesquerías quedará prohibido establecer un cerco con jareta sobre un banco de atún asociado a un tiburón ballena (Rhincodon typus) si se avista el animal antes de iniciar la operación
2. Los buques de la Unión no realizarán pesca dirigida al atún blanco del sur del Pacífico (Thunnus alalunga) en la zona de la Convención CPPOC al sur del paralelo 20° S.
3. Los Estados miembros garantizarán que las capturas de patudo (Thunnus obesus) realizadas por palangreros no excedan de 2000 toneladas en 2005.
Artículo 36
Zona de veda para la pesca con dispositivos de concentración de peces
1. En la parte de la zona de la Convención CPPOC situada entre los paralelos 20° N y 20° S, las actividades pesqueras de los cerqueros con jareta que usen dispositivos de concentración de peces (DCP) quedarán prohibidas entre las 00.00 horas del 1 de julio de 2015 y las 24.00 horas del 31 de octubre de 2015. Durante ese tiempo, los cerqueros con jareta solo podrán realizar operaciones de pesca en esa parte de la zona de la Convención CPPOC si llevan a bordo un observador que controle que en ningún momento el buque:
a)
cala o utiliza un dispositivo de concentración de peces o un dispositivo electrónico asociado;
b)
faena en bancos de peces en asociación con dispositivos de concentración de peces.
2. Todos los cerqueros con jareta que faenen en la parte de la zona de la Convención CPPOC a que se refiere el apartado 1 deberán mantener a bordo y desembarcar o transbordar todos los patudos, rabiles y listados que hayan capturado.
3. El apartado 2 no será de aplicación en los casos siguientes:
a)
en el último lance de cada marea, si en las bodegas ya no queda espacio suficiente para acomodar todos los peces;
b)
cuando el pescado no se considere apto para el consumo humano por motivos distintos del tamaño; o
c)
si se produce una avería grave en el equipo de congelación.
Artículo 37
Zona de solapamiento entre la CIAT y la CPPOC
1. Los buques inscritos únicamente en el registro de la CPPOC aplicarán las medidas establecidas en los artículos 35 a 38 cuando faenen en la zona de solapamiento entre la CIAT y la CPPOC, tal como se define en el artículo 4, letra r).
2. Los buques inscritos tanto en el registro de la CPPOC como en de la CIAT y los buques inscritos únicamente en el registro de la CIAT aplicarán las medidas establecidas en el artículo 32, apartado 1, letra a), y apartados 2 a 4, y en el artículo 33 cuando faenen en la zona de solapamiento entre la CIAT y la CPPOC, tal como se define en el artículo 4, letra r).
Artículo 38
Limitación del número de buques de la Unión autorizados a pescar pez espada
En el anexo VII se indica el número máximo de buques de la Unión autorizados a pescar pez espada (Xiphias gladius) en zonas al sur del paralelo 20° S de la zona de la Convención CPPOC.
Artículo 39
Tiburones jaquetones y tiburones oceánicos
1. Queda prohibido mantener a bordo, transbordar, almacenar o desembarcar cualquier parte o canales enteras de las siguientes especies en la zona de la Convención CPPOC:
a)
tiburones jaquetones (Carcharhinus falciformis),
b)
tiburones oceánicos (Carcharhinus longimanus).
2. En caso de que las especies mencionadas en el apartado 1 se capturen de forma accidental, no se les ocasionarán daños. Todos los ejemplares deberán ser liberados inmediatamente.
Sección 8
Mar de bering
Artículo 40
Prohibición de la pesca en las aguas de altura del mar de Bering
Queda prohibida la pesca de abadejo de Alaska (Theragra chalcogramma) en las aguas de altura del mar de Bering.
TÍTULO III
POSIBILIDADES DE PESCA PARA LOS BUQUES DE TERCEROS PAÍSES EN AGUAS DE LA UNIÓN
Artículo 41
TAC
Quedan autorizados a realizar capturas en aguas de la Unión, dentro de los TAC establecidos en el anexo I del presente Reglamento y en las condiciones previstas en el presente Reglamento y en el capítulo III del Reglamento (CE) no 1006/2008, los buques pesqueros que enarbolen pabellón de Noruega y los buques pesqueros matriculados en las Islas Feroe.
Artículo 42
Autorizaciones de pesca
En el anexo VIII se fija el número máximo de autorizaciones de pesca para los buques de terceros países que faenen en aguas de la Unión.
Artículo 43
Condiciones de desembarque de las capturas y de las capturas accesorias
Las condiciones que se especifican en el artículo 7 se aplicarán a las capturas y a las capturas accesorias de los buques de terceros países que faenen al amparo de las autorizaciones mencionadas en el artículo 42.
Artículo 44
Prohibiciones
1. Los buques de terceros países tendrán prohibido pescar, mantener a bordo, transbordar o desembarcar las siguientes especies, cuando se hallen en aguas de la Unión:
a)
raya estrellada (Amblyraja radiata) en aguas de la Unión de las divisiones CIEM IIa, IIIa y VIId y de la subzona CIEM IV;
b)
las siguientes especies de pez sierra en aguas de la Unión:
i)
pez sierra de rostra estrecha (Anoxypristis cuspidata);
ii)
pez sierra enano (Pristis clavata);
iii)
pejepeine (Pristis pectinata);
iv)
pez sierra común (Pristis pristis);
v)
pez sierra verde (Pristis zijsron);
c)
peregrino (Cetorhinus maximus) y tiburón blanco (Carcharodon carcharias) en aguas de la Unión;
d)
conjunto de noriegas (Dipturus batis) (Dipturus cf. flossada y Dipturus cf. intermedia) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y de las subzonas CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX y X;
e)
cazón (Galeorhinus galeus) cuando se pesque con palangreros en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y la subzona CIEM IV y en las aguas de la Unión e internacionales de las subzonas CIEM I, V, VI, VII, VIII, XII y XIV;
f)
tollo lucero liso (Etmopterus pusillus) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y en las subzonas CIEM I, IV, V, VI, VII, VIII, XII y XIV;
g)
carocho (Dalatias licha), tollo pajarito (Deania calcea), quelvacho negro (Centrophorus squamosus), tollo lucero raspa (Etmopterus princeps) y pailona (Centroscymnus coelolepis) en aguas de la Unión de la división CIEM IIa y de las subzonas CIEM I, IV y XIV;
h)
marrajo sardinero (Lamna nasus) en aguas de la Unión;
i)
mantarraya de arrecife (Manta alfredi) en aguas de la Unión;
j)
manta gigante (Manta birostris) en aguas de la Unión;
k)
las siguientes especies de rayas Mobula en todas las aguas:
i)
manta (Mobula mobular);
ii)
diablito de Guinea (Mobula rochebrunei);
iii)
manta de espina (Mobula japanica);
iv)
manta chupasangre (Mobula thurstoni);
v)
manta diablo pigmea (Mobula eregoodootenkee);
vi)
diablo manta (Mobula munkiana);
vii)
manta diablo chilena (Mobula tarapacana);
viii)
manta diablo pigmea de aleta corta (Mobula kuhlii);
ix)
manta del Golfo (Mobula hypostoma);
l)
raya común (Raja clavata) en aguas de la Unión de la división CIEM IIIa;
m)
raya noruega (Raja (Dipturus) nidarosiensis) en aguas de la Unión de las divisiones CIEM VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh y VIIk;
n)
raya mosaica (Raja undulata) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM VI, IX y X y raya blanca (Raja alba) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM VI, VII, VIII, IX y X;
o)
guitarras (Rhinobatidae) en aguas de la Unión de las subzonas CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X y XII;
p)
pez ángel (Squatina squatina) en aguas de la Unión.
2. En caso de que las especies mencionadas en el apartado 1 se capturen de forma accidental, no se les ocasionarán daños. Todos los ejemplares deberán ser liberados inmediatamente.
TÍTULO IV
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 45
Procedimiento de comité
1. La Comisión estará asistida por el Comité de Pesca y Acuicultura creado por el Reglamento (UE) no 1380/2013. Dicho Comité será un comité en el sentido del Reglamento (UE) no 182/2011.
2. En los casos en los que se haga referencia al presente apartado, será de aplicación el artículo 5 del Reglamento (UE) no 182/2011.
Artículo 46
Modificación del Reglamento (UE) no 43/2014
En el apartado 1 del artículo 18 bis del Reglamento (UE) 43/2014 se añade la siguiente letra:
«o)
gamba nórdica en la zona IIIa.»
Artículo 47
Derogación
Queda derogado el Reglamento (UE) no 779/2014 con efectos desde el 1 de enero de 2015.
Artículo 48
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de enero de 2015.
No obstante, el artículo 8 será de aplicación a partir del 1 de febrero de 2015.
Las letras b), i) y k) del artículo 13 y las letras b), i) y k) del artículo 45 serán de aplicación a partir del 8 de febrero de 2015.
El artículo 46 será aplicable a partir del 1 de enero de 2014.
Las disposiciones sobre las posibilidades de pesca establecidas en los artículos 23, 24 y 25 y en los anexo IE y V en relación con la zona de la Convención CCRVMA serán de aplicación a partir de las fechas allí especificadas.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 19 de enero de 2015.