РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 833/2012 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове алуминиево фолио на ролки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване
(1)
На 20 декември 2011 г., с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата е открита въз основа на жалба, подадена на 9 ноември 2011 г. от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurométaux) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпингови практики във връзка с посочения продукт и за произтичаща от тях съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, производителите в държавата аналог, вносителите, дистрибуторите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР.На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите и дистрибуторите изложиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност.
(5)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето, с оглед на очевидно големия брой производители, вносители и производители износители от Съюза, на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и - ако това е така - да направи подбор на такава извадка, от вносителите и производителите износители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят, в съответствие с посоченото в известието за откриване на процедурата, основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт (определен в раздел 3 по-долу), за периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(7)
Що се отнася до производителите от Съюза, в известието за откриване на процедурата Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза, въз основа на информацията, която е получила от оказалите съдействие производители от Съюза преди да започне разследването.В посочената извадка са включени четирите най-големи известни дружества или групи от дружества в Съюза.
(8)
Както е пояснено в съображение 24 по-долу, само двама несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Поради това, предвид ограничения брой оказали съдействие вносители, бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е нужно. Трето дружество вносител представи писмено изложение, без да изпрати отговори на въпросника.
(9)
Както е пояснено в съображение 26 по-долу, 14 производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от четирима производители износители с най-голям обем на износ за Съюза.
(10)
За да се даде възможност на производителите износители, ако желаят това, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляр на заявление до всички китайски производители износители, за които беше известно, че са засегнати, както и до компетентните органи в КНР. Две дружества се възползваха от тази възможност и поискаха ТДПИ, като едното дружество беше част от подбраната извадка, а другото не участваше в нея. Искания за ИТ бяха получени от включените в извадката дружества и от дружеството, което поиска ТДПИ, но не бе част от извадката.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички производители износители, които заявиха своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата, а именно четирите дружества, включени в извадката, и всички останали дружества, за да им се даде възможност да поискат индивидуално разследване. Въпросници бяха изпратени и на други страни, за които е известно, че са засегнати, а именно на четирима включени в извадката производители от Съюза, оказалите сътрудничество вносители в Съюза, потребители и едно сдружение на потребители.
(12)
Отговори бяха получени от трима включени в извадката производители износители в КНР, от четиримата включени в извадката производители от Съюза и от двама несвързани вносители. Шестима търговци на дребно също отговориха на въпросника към потребителите.
(13)
Комисията не е получила заявления за индивидуално разследване в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(14)
Комисията потърси и провери цялата информация, смятана за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
Производители в Съюза
-
CUKI Cofresco SPA, Волпиано (TO), Италия;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Радолфцел, Германия;
-
ITS BV, Апелдорн, Нидерландия;
-
SPHERE Group, Париж, Франция.
Производители износители в КНР
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Шанхай;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Нингбо;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Нингбо;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Шанхай.
Свързан вносител в Съюза
-
CeDo Limited, Telford, Обединеното кралство
Производител в Турция (страна аналог)
-
Sedat Tahir Ltd., Анкара.
(15)
За да бъде събрана информация за разходите за основната непряка суровина при производството на алуминиево фолио, т.е. първичен алуминий, бе поискана информация от Шанхайската фючърсна борса (Shanghai Futures Exchange, наричана по-долу „SHFE“ или „борсата“), която е основната търговска платформа за алуминий в Китай. Информация за световните пазари и цени бе поискана от Лондонската борса за метали (London Metal Exchange, наричана по-долу „LME“), където също така бе проведено посещение с информативна цел. SHFE предостави ограничена по обем писмена информация в отговор на запитването на Комисията. Комисията също така предложи посещение с информативна цел на SHFE, което първоначално бе прието. На по-късен етап обаче SHFE заяви, че за подобно посещение ще се изисква одобрение от китайското правителство. Китайските власти от своя страна отрекоха необходимостта от такова одобрение. В крайна сметка SHFE зае противоположно на първоначалното си становище, като реши да не приеме посещението.
(16)
Посещение с информативна цел бе преведено на Шанхайската борса за метали (Shanghai Metals Markets, наричана по-долу „SMM“), която е източник на информация за цените в Шанхай и същевременно публично оповестява тяхната котировка.
3. Разследван период
(17)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“).Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период”).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е алуминиево фолио с дебелина 0,007 mm или повече, но по-малко от 0,021 mm, без подложка, само валцувано и навито на рула, дори релефно щамповано, под формата на леки роли с тегло, което не надвишава 10 kg (наричано по-долу „разглежданият продукт“ или „алуминиево фолио на рула“ или „AHF“). Разглежданият продукт понастоящем е класиран в кодове по КН ex 7607 11 11 и ex 7607 19 10.
(19)
Разглежданият продукт обикновено се използва като потребителски продукт за опаковане и за други домакински/кетърингови употреби. Определението на продукта не бе оспорено.
2. Сходен продукт
(20)
Разследването показа, че алуминиевото фолио на рула, произвеждани и изнасяни от КНР, алуминиевото фолио на рула, произвеждани и продавани в Съюза от производителите на Съюза, и алуминиевото фолио на рула, произвеждани и продавани в Турция (държавата аналог) от оказалия съдействие турски производител, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни видове употреба, поради което се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
1. Представителна извадка от производители от съюза
(21)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(22)
В известието за откриване на процедурата Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четирите най-големи (групи от) дружества измежду над 30 производители от Съюза, за които се знаеше, че произвеждат сходния продукт отпреди датата на започване на разследването. Подборът на извадката бе направен въз основа на обема на продажбите на отделните производители, тяхната величина и географско местоположение в пределите на Съюза, като предложената извадка представляваше 44 % от общия обем, на който се оценява производството на Съюза през РП. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието за ползване от заинтересованите страни и да изразят своето мнение по целесъобразността на този избор в рамките на 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедурата. След крайния срок за мнения една заинтересована страна изтъкна, че в извадката е трябвало да бъде включен и производител от Обединеното кралство. В това отношение следва да се отбележи, че действително в извадката фигурира (като част от Sphere Group) дружество производител от Обединеното кралство. Никоя друга заинтересована страна не се противопостави на извадката в окончателния ѝ вид, вследствие на което извадката бе потвърдена.
2. Представителна извадка от несвързани вносители
(23)
С оглед на потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за образуване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент.
(24)
Само двама несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да окажат съдействие. Поради това в конкретния случай извадката не беше счетена за необходима.
3. Представителна извадка от производители износители
(25)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, в известието за откриване на процедурата беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на дъмпинга.
(26)
Общо 14 производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Тези дружества са осъществили износ на около 7 800 тона или приблизително 60 % от износа на КНР за пазара на ЕС през РП. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от четиримата производители износители с най-големия представителен обем на производството, продажбите и износа, който можа да бъде разследван в нужната степен в рамките на наличното време. Едно от включените в извадката дружества впоследствие оттегли съдействието си, а друго уведоми Комисията, че информацията, която е предоставило на Комисията в попълнения от него формуляр във връзка с изготвянето на извадката, била погрешна. Във връзка с тази нова информация бе взето решение това дружество да се изключи от извадката от дружества. Комисията покани още две дружества да бъдат включени в извадката. Проведена бе консултация с оказалите съдействие производители износители, Мисията на КНР към ЕС и жалбоподателя по отношение на окончателния състав на извадката. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу този избор. Впоследствие едно от новите дружества, включени в извадката, също оттегли съдействието си. В резултат на това, окончателната извадка включва трима производители износители в КНР, съставляващи приблизително 30 % от вноса на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и 50% от обема на продажбите на 14-те производители износители, които предоставиха данни за целите на изготвянето на представителната извадка.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, и индивидуално третиране
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(27)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(28)
Две дружества, а именно: CeDo Shanghai Co. Ltd. (наричано по-долу „CeDo Shanghai“) и Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (наричано по-долу „Blue Diamond“), се отзоваха на поканата и поискаха ТДПИ. Както бе обяснено по-горе, само CeDo Shanghai бе избрано да влезе в извадката,а другото дружество не бе избрано. Въпреки това, след решението на Съда по дело C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) и др. с/у Съвета на Европейския съюз, бе решено да бъдат разгледани всички искания за ТДПИ, получени в рамките на указания срок - т.е. исканията на двете горепосочени дружества.
(29)
Исканията за ТДПИ бяха анализирани по петте критерия, формулирани в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. За по-голяма краткост и само с цел улеснение критериите за ТДПИ са изложени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага за всички цели;
-
няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството в областта на несъстоятелността и собствеността гарантира стабилност и правна сигурност, и
-
обменният курс се определят на пазарен принцип.
(30)
Разследвания на място по повод исканията за ТДПИ бяха извършени в помещенията на тези две дружества.
(31)
ТДПИ бе отказано и на двете дружества с оглед на критерий 1 от член 2, параграф 7, буква в), въз основа на доказателства за това, че цената на основната суровина - алуминий - не е била сформирана при пазарни условия. Подобни практики бяха установени също така при цената на междинната суровина - алуминиево фолио на джъмбо ролки, описано по-долу. Дружествата не съумяха също така да покрият и други критерии, както е пояснено по-долу.
1.1.1. Общовалидни за целия сектор заключения във връзка с критерий 1 - стопански решения и разходи за основните вложени материали
(32)
Алуминиево фолио на малки рула се произвежда чрез обикновен процес на пренавиване, нарязване и опаковане на алуминиево фолио на джъмбо ролки върху по-малки ролки. Основната суровина за производството на алуминиево фолио е първичен алуминий. Първичният алуминий представлява около 60-70 % от производствените разходи за разглеждания при настоящото разследване продукт и поради това е компонент с определящо значение за себестойността на неговото производство. В общосекторната практика това се изразява във формиране както на покупните, така и на продажните цени на алуминиево фолио на базата на референтна цена на първичния алуминий (алуминиевия блок), към която се добавя производствена такса/такса за конверсия. В действителност дружествата, кандидатствали за ТДПИ, са закупували алуминиево фолио на джъмбо ролки по договори, в които цената на алуминиевото фолио на джъмбо ролки се определя с позоваване на цените на първичния алуминий, публикувани на SMM - източник на информация за цените на различните метали, където тези цени се котират въз основа на спот цените, по които са търгувани в района на Шанхай. Публикуването на SMM е в най-висока степен представително за цените на алуминия на вътрешния пазар. Тези цени са много близки до цените, котирани на SHFE, когато повечето сделки се извършват в Китай.
(33)
Котировка с референтна стойност в световен мащаб за цената на първичния алуминий, който представлява основна стока, е котировката на LME. Цената на алуминия на вътрешния пазар в Китай значително се различава от цените на LME. Както е видно от графиката по-долу, цените на LME в сравнение с тези на SHFE през РП варират от +500 до -90 USD/тон. По време на периода на разследване, котировката на цената на LME на средномесечна основа е била с повече от 9 % по-висока от тази на SHFE (в нетно изражение), като тази разлика е достигала +23 % в средата на периода. Заслужава също така да се отбележи, че докато през последната част на РП цените на световния пазар като цяло намаляват поради свиване на търсенето на пазара, при цените на SHFE е наблюдавана тенденция с обратен знак (водеща дори до цени с 3 % по-високи от цените на LME), което допълнително илюстрира широко разпространените ценови деформации на този пазар.
(34)
Тази значителна разлика в цените на първичния алуминий в сравнение с останалата част на света, както е пояснено по-горе, се смята, че се дължи на комбинацията от редица зависещи от волята на държавата фактори и значителна намеса на държавата на вътрешния пазар чрез определени инструменти. Тази намеса на държавата е довела до създаването и съществуването на доста изолиран вътрешен пазар на първичен алуминий в Китай, фактически неподвластен на пазарните сили.
(35)
На първо място, SHFE е под контрола на Регулаторната комисия по ценни книжа на Китай (China Securities Regulatory Commission, CSRC). SHFE изпълнява функциите си в съответствие с регламента относно администрирането на търговията с фючърси, мерките за управление на фючърсните борси и учредителния си договор. Някои от тези наложени от държавата правила, на които се подчинява функционирането на борсата, допринасят за слабата променливост, изкривяването на цените и ценовите тенденции на SHFE: всекидневните колебания при цените са ограничени до 4 % над или под сетълмент цената от предходния ден на търговия, търговията се извършва при ниска честота (до 15-то число на всеки месец), фючърсните договори са с ограничен срок на действие (до 12 месеца), откритите търговски позиции са ограничени до определена сума, а спекулацията с цените е ограничена.
(36)
Достъпът до борсата е законово ограничен само до китайските търговци, които освен това се нуждаят от одобрение от CSRC, за да търгуват на борсата. Пазарните представители на членовете на SHFE могат да извършват операции единствено по искане на членове на SHFЕ, не могат да приемат поръчки от други организации и не могат да търгуват за своя сметка. Физически доставки могат да се извършват само в одобрен склад в рамките на КНР, за разлика от международните борси, при които доставката може да се осъществи в целия свят. Освен това, тъй като представляват платформа само за физически обмен (не се продават производни), това напълно поставя в изолация китайските пазари на алуминий. Като следствие от това, практически е невъзможно да се прибегне до арбитраж с LME или други пазари, а борсата работи изолирано от световните пазари. Поради това не може да се получи изравняване между тези пазари.
(37)
На второ място, държавата се намесва в механизма на ценообразуването на SHFE - с оглед на нейната позиция както на продавач на първичен алуминий, така и на купувач - посредством Държавния резерв и други държавни органи. Например, китайското правителство въведе пакет от стимули, насочени към ограничаване на последиците от икономическата криза в края на 2008 г., като този пакет включва схема, по която Държавният резерв да закупува алуминий от леярни с цел подпомагане на тяхната дейност чрез изкуствено увеличаване на търсенето на вътрешния пазар, тъй като световната финансова и икономическа криза намали търсенето в световен мащаб. Тези държавно регламентирани покупки са довели до значително изкривяване на цените през първата половина на 2009 г. Интересно е да се отбележи във връзка с това, че в края на периода на разследване цените на вътрешния пазар в Китай са се движили в обратна посока на цените на световните пазари.
(38)
Китайската държава описва политиката си на намеса в алуминиевия сектор в своя Дванадесети петгодишен план за развитие по отношение на алуминия (2011-2015 г.). В плана се предвижда „да бъдат адаптирани данъците и данъчните облекчения при износ и други икономически лостове и да се осъществява строг контрол над мащаба на разширяване и износа на първични продукти“. На практика това означава, че е налице комбинация от специфични данъчни схеми, насочена към насърчаване на алуминиевата промишленост. Тези инструменти възпират износа на първичен алуминий от КНР, като в същото време насърчават вноса и производството на продукти надолу по производствената верига (като въпросния продукт), съдържащи алуминий, както за местния, така и за експортния пазар.
(39)
Този план продължава политиката, провеждана от много години насам в предишните планове. Освен това тези планове са изпълнявани в продължение на много години, като през РП са осъществявани няколко мерки по прилагането, които са описани по-долу. Тези схеми са:
1)
износно мито в размер на 17 % за първичен алуминий и скрап от алуминий (в сравнение с нулева ставка за алуминиево фолио на малки рула);
2)
намаление на ДДС с 0 % за първичен алуминий (в сравнение с 15-процентното намаление за алуминиево фолио от юни 2009 г.);
3)
премахване на 5-процентното вносно мито за метал.
(40)
В заключение, комбинацията от тези мерки е използвана от държавата, за да ограничи износа на първичен алуминий, което от своя страна води до увеличаване на дела на доставките от вътрешни източници и до намаляване на цената му на вътрешния пазар.
(41)
По-голямата част от китайските леярни за алуминий са държавна собственост. Отделните промишлени планове, оказващи отчетливо влияние върху производствения капацитет и продукцията на алуминий, и в частност изпълняваният понастоящем Дванадесети петгодишен план (2011-2015 г.) за алуминиевата промишленост, насърчават стратегическото развитие на „алуминиеви дълбоко преработени продукти, както и развитието на промишлеността за производство на алуминий с цел по-нататъшно разширяване на индустриалната верига“.
(42)
С оглед на гореизложеното описаните по-горе мерки, предприети от китайската държава, бяха счетени за доказателство за наличие на държавна намеса при вземането на решения от дружествата по отношение на снабдяването със суровини и производствените им разходи. Действително, съществуващата китайска система на високи износни мита и невъзстановяване на ДДС при износ на първичен алуминий, в съчетание с липсата на експортни такси и с частичното възстановяване на ДДС при износ на алуминиеви продукти надолу по веригата, като разглеждания продукт, и държавната намеса при ценоопределянето на SHFE, по същество доведе до ситуация, при която цените на китайския първичен алуминий и цените на алуминиевите продукти надолу по веригата (използвани също като суровина в производството на други алуминиеви продукти) са резултат от държавна намеса, независеща от колебанията на цените на международните пазари. Това оказва пряко влияние върху решенията на дружествата при снабдяването им с алуминиеви суровини надолу по веригата. Цените на алуминия винаги са били определяни в нарушение на правилата за конкуренцията и, с изключение на много кратък период от време, когато, както беше посочено по-горе, други държавни приоритети, водещи до нарушаване на конкуренцията, видимо са били на дневен ред, това е носело нелоялно предимство на китайските производители на алуминиево фолио.
(43)
Предвид това, че първичният алуминий съставлява около 60 % от разходите за производство на алуминиево фолио на малки рула, тази разлика фактически води до значително ценово нелоялно предимство за китайските производители, което е от решаващо значение за една основна стока, каквато е алуминиевото фолио на малки рула.
(44)
CeDo Shanghai оспори констатациите на Комисията, след като тези констатации бяха сведени до неговото знание. На първо място, то изтъква, че някои от констатациите на Комисията са погрешни и непоследователни, което оказва неблагоприятно въздействие върху общата констатация във връзка с бизнес решенията на предприятията в КНР. По-конкретно то заявява, че достъпът до SHFE не е ограничен само до китайските граждани, тъй като е възможно да се откриват сметки с посредници, които имат разрешение за търговия на SHFE. Като цяло, дружеството не оспорва факта, че съществуват контролирани действия от страна на китайската държава, но според него целта на тези действия не е да се стигне до нарушения в ценообразуването и да се гарантира слабата им променливост на пазара, а по-скоро да се предотвратят спекулацията и потенциални грешки при осъществяването на сделки. На второ място, дружеството изтъква, че е имало по-скоро дребни колебания на цените и разминавания между SHFE и LME през РП, включително период, когато цените в КНР са били дори още по-високи, отколкото другаде. Поради това предимството, което са имали китайските производители по отношение на себестойността и което се дължало на занижените цени, е минимално, ако въобще съществува такова. Освен това то обяснява обръщането на тенденциите при цените в края на РП с обстоятелството, че китайската икономика е продължила да се разгръща в края на 2011 г. и че то не е резултат от нарушения на правилата за конкуренцията вследствие намеса от страна на държавата. Накрая то заявява, че гореспоменатите механизми или процедури нямат съществено въздействие върху решенията на дружеството по отношение на разходите и ценовата си политика.
(45)
Изявленията на дружеството не противоречат на констатацията на Комисията, че единствено на китайските търговци е позволено да търгуват на тази борса. Що се отнася до целите и задачите, които се преследват с действията на държавата, изявленията на дружеството имат спекулативен характер и не са представени никакви доказателства на този етап. Освен това е без значение причината, поради която са били въведени въпросните ограничения и нормативна уредба. Всъщност въпросът е какъв е цялостният ефект от създаването с тяхна помощ на изолиран вътрешен пазар за алуминий, където ценовите тенденции не следват ценовите тенденции на световните пазари. В това отношение следва също да се отбележи, че след оповестяването на предварителните констатации китайските власти не направиха коментар по този въпрос. Както беше заключено по-горе в съображение 43, ценовата деформация на китайския пазар на алуминий (минус 9 % разлика в цената през РП) е достатъчно значима, за да доведе до значително ценово нелоялно предимство за китайските производители на основна стока, каквато е разглежданият продукт. Това ценово предимство не може да се обясни с каквото и да било сравнително предимство на китайските производители на алуминий. И на последно място, всички оказали съдействие дружества са купували суровините се на китайския вътрешен пазар въз основа на договори, които са индексирани съобразно местните индекси на цената на алуминия. Следователно решенията на дружествата очевидно са повлияни от действията на държавата за създаване на деформиран пазар на алуминий.
(46)
Blue Diamond обясни, че цените на SMM не са държавно регулирани цени и че SMM е подобна на LME, тъй като те са публични източници на информация. Комисията не установи цените да са били пряко определяни от държавата, така че този коментар е без значение. На второ място, фактът, че цените са публично достъпни, не гарантира автоматично, че те са резултат от пазарните сили.
1.1.2. Специфични за дружествата заключения във връзка с критерии 2-5
(47)
Комисията установи, че CeDo Shanghai не покрива критерий 3, тъй като погасяването от него на кредит в чуждестранна валута е било предмет на одобрение от страна на валутната администрация, което се счита, че има деформиращ ефект върху решенията на дружеството за вземането на кредит, а оттук - и върху неговото финансово състояние.
(48)
CeDo Shanghai оспори констатациите на Комисията във връзка с критерий 3. То заяви, че регистрацията към валутната администрация е валидна за цялата страна практика, приложима за всяко дружество, което погасява кредити от чужбина, и че може да се окачестви само като добро управление от страна на китайските финансови власти фактът, че същите гарантират неизползването на неправомерни сделки за извеждане на финансови средства от Китай. Дружеството изтъкна също така, че нито производствените му разходи, нито неговото финансово състояние като цяло зависят по някакъв начин от това одобрение. По тази причина CeDo заяви, че констатацията на Комисията във връзка с критерий 3 в това отношение страда от някои недостатъци.
(49)
Решенията за финансиране безспорно са едни от най-важните решения за дружествата. С регулирането на външните задължения, информация за което бе предоставена от CeDo, ясно се въвежда процедура по одобрение за заеми с произход извън Китай. Поради това решенията на дружествата за прибягване до финансиране от чужбина подлежат на одобрение от страна на държавата, което води до деформация на финансовото им състояние. По тази причина твърденията на дружеството бяха отхвърлени.
(50)
Blue Diamond не покрива критерий 1 и поради това че то се ползва от разширения обхват на освобождаването от данък върху печалбата. Той също така не покрива критерий 2, тъй като не разполага с ясен основен комплект счетоводна документация, който да подлежи на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и да се прилага за всички цели. И накрая, дружеството не съумя да докаже, че покрива критерий 3, тъй като използва промишлени помещения на безвъзмездна основа, което изопачава разходите му и неговото финансово положение.
(51)
Дружеството оспори някои от тези констатации. То заяви, че освобождаването от данък не оказва влияние на експортните му цени, които са в центъра на вниманието на антидъмпинговите разследвания. Също така то изтъкна, че при воденето на своето счетоводство се е придържало към китайските правила за ДДС и обясни, че различаващите се продажби и счетоводна документация са били следствие от договорни условия и не са били редовна практика, следвана от дружеството. Дружеството освен това потвърди, че използва значителна по размер промишлена зона на безвъзмездна основа по силата на споразумение.
(52)
Коментарите относно двойното фактуриране са в противоречие с обяснението и доказателствата, предоставени по време на разследването на място. Не бяха предоставени допълнителни доказателства във връзка с двойното фактуриране и за това, доколко практиката на дружеството по отношение на амортизацията е била в съответствие с китайските правила за ДДС, както твърдеше дружеството. Накрая дружеството потвърди констатациите във връзка с освобождаването от данъци и безвъзмездното използване на промишлените имоти. Във връзка с това следва да се отбележи, че не всички критерии, използвани при оценката на исканията за ТДПИ, строго погледнато, имат отношение към експортните цени; всъщност те се прилагат, за да се определи дали при конкретния производител преобладават условията на пазарната икономика, що се отнася до производството и продажбата на сходния продукт. Освен това, тъй като дружеството нито е поискало индивидуално разследване, нито пък е било избрано да участва в извадката, не е искана информация за експортни му цени.
(53)
Поради това ТДПИ се отказва и на двете дружества.
1.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(54)
По силата на член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко, и единствено с цел по-лесна справка, тези критерии са изложени по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица; държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Всички включени в представителната извадка дружества и Blue Diamond поискаха ИТ. Тези искания бяха разгледани. Разследването показа, че всички дружества, включени в представителната извадка, и Blue Diamond са изпълнили всички условия по член 9, параграф 5 от основния регламент.
(56)
На горното основание на всички включени в представителната извадка производители износители и Blue Diamond беше предоставено ИТ.
2. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(58)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи своето намерение да използва Съединените американски щати като подходяща държава аналог за целите на определяне на нормална стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да направят коментари по въпроса.
(59)
Не бяха получени съществени коментари по отношение на Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“) като предложена държава аналог. Никоя от заинтересованите страни не предложи алтернативен избор на държава аналог за производители на сходния продукт.
(60)
От страна на производителите в САЩ обаче не бе оказано сътрудничество, въпреки че с всички известни производители в САЩ бе установена връзка по време на разследването. Комисията поиска да ѝ бъде оказано сътрудничество от производители от други трети държави, които бяха споменати в жалбата, като Мексико и Южна Африка, но не получи съдействие и от тези държави.
(61)
Комисията, чрез свои собствени проучвания, се опита да идентифицира други производители в трети държави. По тази причина бяха разпратени писма и въпросници до всички известни производители в други трети държави (Турция, Индия, Южна Корея).
(62)
Двама турски производители се отзоваха на поканата, като изразиха готовност да окажат съдействие. В крайна сметка един производител изпрати пълен отговор на въпросника и прие проверка на място в помещенията на дружеството.
(63)
Комисията помести оценката си относно целесъобразността на избора на Турция за държава аналог в неповерителното досие за сведение на заинтересованите страни. Нито една от заинтересованите страни не направи коментар на избора на Турция за държава аналог в конкретния случай.
(64)
Поради това беше направено временното заключение, че Турция е подходящ избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3. Нормална стойност
(65)
Тъй като нито едно от дружествата, подали искане за ТДПИ, не успя да докаже, че изпълнява критериите за ТДПИ, а другите две дружества, които бяха избрани да участват в извадката, не поискаха ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители бе определена, както бе обяснено в съображение 57 по-горе, въз основа на действително платените или платимите цени или на конструираната нормална стойност в Турция за сходния продукт. След избора на платените или платимите цени в Съюза, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на оказалия съдействие турски производител, посочен в съображение 14 по-горе.
(66)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Продажбите на оказалия съдействие турски производител на сходния продукт бяха счетени за представителни по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(67)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на независими клиенти. Продажбите бяха счетени за рентабилни в случаите, в които цената на единица продукция е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на турския пазар през РП.
(68)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(69)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(70)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид от продукта от оказалия съдействие турски производител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(71)
За видове от продукта, които не са били продадени на вътрешния пазар от оказалия съдействие турски производител, но са били продадени на други пазари, нормалната стойност беше конструирана чрез прибавяне към производствените разходи за същия вид продукт, продаден на други пазари, на техните разходи за реализация, общите и административните разходи (наричани по-долу „РОА“) и печалбата. В случай на видове от продукта, които изобщо не са били продавани от оказалия съдействие турски производител, нормалната стойност беше конструирана чрез прибавяне към производствените разходи на всички видове от продукта, на техните РОА и печалбата.
(72)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на РОА и на печалбата бе определен на основата на наличните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от турския производител.
4. Експортни цени
(73)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани дружества, разположени в Съюза.
(74)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или платимите цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(75)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от двама несвързани вносители на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
5. Сравнение
(76)
Тъй като китайският внос беше дело на дружества със собствена дистрибуторска марка, бяха направени сравнения само въз основа на продажбите на продукти със собствена марка от оказалото съдействие турско дружество.
(77)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени съответни корекции за косвени данъци, товарни превози, застраховка, обработка, гаранционни и кредитни разходи във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства. Теглото на опаковките не беше взето под внимание при сравнението.
(78)
При използването на системата PCN за класифициране на продуктовите видове беше налице ниска степен на съвпадение за всички включени в извадката производители износители. В случай на невъзможност да бъдат установени преки съвпадения, бяха сравнени сходни видове и бяха направени корекции за разликите, като например видове опаковки. В случаите, в които беше използван методът на сходството, информацията беше оповестена на заинтересованата страна.
6. Дъмпингови маржове
(79)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж за включените в извадката производители износители беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
(80)
По отношение на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, беше изчислена среднопретеглена стойност от тези три дъмпингови маржа.
(81)
Като се има предвид ниската степен на съдействие от КНР (около 60 %), беше счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички останали производители износители в КНР, да бъде изчислен чрез използване на сделките с най-голям регистриран дъмпинг на оказалите съдействие износители.
(82)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Наименование на дружеството
Статут
Дъмпингов марж
CeDo Shanghai Co. Ltd.
ИТ
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
ИТ
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
ИТ
28,6 %
Други оказали съдействие дружества
35,2 %
Общонационален дъмпингов марж
43,4 %
Д. ВРЕДА
1. Производство на съюза и промишленост на съюза
(83)
В Съюза съществуват 31 производители или групи от производители на сходния продукт, повечето от които са сравнително малки. По-долу позоваването на тях ще става чрез използване на понятието „промишленост на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. Жалбоподателят - дружеството Eurométaux - е действал от името на седем производители, чието съвкупно производство през РП е възлизало на около 50 % от общото производство на Съюза на някои видове алуминиево фолио на ролки. Следва да се отбележи обаче, че представените от жалбоподателя данни, сверени с други налични източници, обхващат всички известни дружества, които произвеждат и продават разглеждания продукт на пазара на Съюза. На тази основа общото производство на Съюза на сходния продукт бе изчислено на 91 000 тона през РП. Като се има предвид, че с помощта на жалбоподателя бе събрана или се разполагаше с информация за всички известни дружества, които произвеждат и продават разглеждания продукт на пазара на Съюза, тази информация ще бъде използвана като макроикономически показатели при настоящото разследване.
2. Потребление на съюза
(84)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза плюс вноса на пазара на Съюза. Тези данни бяха предоставени от жалбоподателя и бяха предоставени на разположение на всички заинтересовани страни. Данните, предоставени за производителите от Съюза, бяха съпоставени с данните, получени от Комисията по време на прегледа на представителността и на съставянето на извадката. Данните за вноса на разглеждания продукт по отношение на засегнатата държава и трети държави бяха съпоставени с данните от COMEXT на разположение в Евростат. Жалбоподателят посочи, че съобщените от него цифрови данни за продажбите на пазара на Съюза съдържат определени количества, произведени в КНР, които вече са включени в данните за вноса. Поради това бе направено приспадане от обема на продажбите на някои невключени в извадката производители в ЕС, които са осъществявали и внос от КНР. С това приспадане се предотвратява двойното отчитане на обема на тези продажби в рамките на общото потребление.
(85)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза се е развивало, както следва:
Таблица 1
Потребление в ЕС (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Общо внос
4 600
7 600
10 300
14 300
Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
91 000
91 500
87 700
82 456
Общо потребление
95 600
99 100
98 000
96 756
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
103
101
(86)
Общото потребление на пазара на ЕС само леко варира през разглеждания период. Причината за тази стабилност е, че пазарът на ЕС за разглеждания продукт е достатъчно развит и че като продукт, обикновено използван за домакински цели, той не е бил засегнат от колебания въпреки икономическата криза.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял
(87)
Данни за обема на вноса бяха получени от жалбоподателя, който беше коригирал статистическите данни на Евростат въз основа на своите познания за пазара. Тази корекция се е наложила поради обстоятелството, че статистиката по отделните кодове по КН включва внос, който не е на разглеждания продукт. Корекцията се е основавала на познанията за експорта за пазара на ЕС от различните държави износителки и за цената на вноса, от която може да се заключи дали вносът действително е на разглеждания продукт или не. Подробни цифрови данни и описание на методологията бяха предоставени на вниманието на заинтересованите страни в приложение 3 към заявлението. На тази основа, през разглеждания период вносът в Съюза от КНР се е развивал по следния начин:
Таблица 2
Внос от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Внос от КНР (в тонове)
4 270
6 836
9 839
12 994
Индекс (2008 г. = 100)
100
160
230
304
Пазарен дял
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
154
225
301
Източник: по данни на жалбоподателя
(88)
След антидъмпинговото разследване на основната суровина и на продукта нагоре по веригата (алуминиево фолио на джъмбо ролки), довело до налагането през 2009 г. на мита върху китайските производители, обемът на вноса от КНР се е увеличил значително. Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с повече от 200 % през разглеждания период.
(89)
Пазарният дял, който се държи от китайските производители износители, бележи същата тенденция на увеличение на вноса през разглеждания период, покачвайки се от 4,5 % през 2008 г. на 13,4 % през РП.
3.2. Цени на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(90)
Средните цени на вноса от КНР са се развивали, както следва:
Таблица 3
Цени на вноса от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена CIF в EUR/тон
(3)
2 335
2 600
2 518
Индекс (2009 г. = 100)
(3)
100
111
108
Източник: Евростат
(91)
Необходимо е да се уточни, че китайските цени на вноса следват до голяма степен китайските цени на суровините (основно алуминиеви сплави). Цените на вноса обаче са спаднали с 3 % през РП в сравнение с 2010 г., по време, когато цените на суровините са се увеличили с около 4 % (виж таблицата по-долу).
Таблица 4
Развитие на средните китайски цени на алуминия
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Месечна среднопретеглена спот цена на SHFE за тон (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
104
108
Източник: Шанхайската фючърсна борса (SHFE), без ДДС
(92)
Тъй като целият известен китайски внос е бил осъществяван от дружества със собствена дистрибуторска марка, беше направена съпоставка по отношение на подбиването (и занижаването) на цените въз основа на продажбите на промишлеността на Съюза само на продукти със собствена марка.
(93)
С цел определяне на подбиването на цените през РП бяха сравнени коригираните на ниво франко завода и фактурирани на несвързани клиенти на пазара на Съюза среднопретеглени продажни цени - по видове на продукта на включените в извадката производители от Съюза - със съответните среднопретеглени цени на вноса от оказалите съдействие китайски производители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(94)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид по отношение на транзакциите на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване от 10,0 % от страна на китайските производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на съюза
4.1. Предварителни бележки
(95)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от жалбоподателя и съпоставена с данните, предоставени от оказалите съдействие производители от Съюза.
(97)
Анализът на микроикономическите показатели (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал) бе проведен на равнището на включените в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата бе надлежно проверена.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
95 500
95 000
93 000
91 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
97
95
Производствен капацитет (в тонове)
160 000
164 000
164 000
164 000
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
103
103
Използване на капацитета
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
93
(98)
Таблицата по-горе показва, че през разглеждания период производството е намаляло, въпреки че потреблението е останало стабилно през същия период. Въпреки че производственият капацитет се е запазил в умерена степен стабилен през разглеждания период, използването на капацитета е следвало същата тенденция на спад на производството.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите на пазара на ЕС (в тонове)
91 000
91 500
87 700
82 456
Индекс (2008 г. = 100)
100
101
96
91
Пазарен дял
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
94
90
(99)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 9 % през разглеждания период, а пазарният му дял регистрира траен спад от 95,2 % през 2008 г. на 85,2 % през ПР.
4.2.3. Растеж
(100)
Спадът в обема на продажбите на ЕС и пазарния дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период трябва да се разглежда в контекста на стабилното потребление в течение на същия период, както е описано в съображение 85.
4.3. Данни от включените в извадката производители от Съюза (микроикономически показатели)
4.3.1. Средни цени на единица продукция в Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Цена на единица продукция в ЕС за несвързани клиенти
(в евро на тон)
4 479
3 950
4 237
4 378
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
95
98
(101)
Тенденцията по отношение на средните продажни цени (включително марковите и немарковите продукти) сочи намаление с 2 % през разглеждания период. Продажните цени обаче не бяха счетени за надежден показател за вредата, тъй като до голяма степен бяха повлияни от цените на суровините (главно алуминий), при които беше наблюдавана подобна тенденция през разглеждания период. Като цяло, цените през 2010 г. и РП бяха подложени на натиск поради подбиването на цените, описано в съображение 94 по-горе.
4.3.2. Заетост, производителност и заплати
Таблица 8
Заетост, производителност и заплати
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на наетите лица
301
314
287
284
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
95
94
Производителност (единица продукция/наето лице)
143
138
141
138
Индекс (2008 г. = 100)
100
96
98
96
Работна заплата на наето лице
41 070
38 913
44 115
43 600
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
107
106
(102)
През разглеждания период броят на наетите лица е намалял с 6 %, въпреки че работната заплата на наето лице бележи слабо увеличение. Освен това намалението на броя на наетите лица не доведе до повишаване на производителността, тъй като спадът в обема на продажбите, описан в съображение 99 по-горе, беше дори още по-силен. През разглеждания период леко се е понижила производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година. Тя е достигнала най-ниското си ниво през 2009 г., след което - през 2010 г. - е поела отново във възходяща посока, без да достигне първоначалните нива. През РП производителността се е върнала на най-ниското ниво от 2009 г.
4.3.3. Складови наличности
Таблица 9
Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складова наличност в края на периода
2 873
2 994
3 092
3 534
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
108
123
Складови наличности в края на периода като процент от продукцията
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
104
115
136
(103)
Въпреки че дружествата, включени в представителната извадка на промишлеността на Съюза, са поддържали своите складови наличности на ниско равнище, като са се придържали към системата на производство по поръчка, някои общоупотребявани продукти са били държани на склад. Нивото на складовите наличности е нараснало значително както в абсолютно изражение, така и като процент от продукцията. През разглеждания период равнището на складовите наличности в края на годината се е увеличило от 6,7 на 9,1 %.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 10
Рентабилност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (в процент от нетните продажби)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
231
101
27
(104)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота от тези продажби. Така изчислената рентабилност е достигнала най-високото си ниво през 2009 г., което се дължи на намалелите разходи за закупуване на основната суровина (т.е. алуминий). От 2009 г. нататък е отбелязан спад в печалбата, достигнала 0,7 % през РП. Тези данните за рентабилността обхващат всички сегменти на пазара, включително сравнително рентабилния сегмент на продуктите, разпространявани под собствена марка, който е бил засегнат в много по-малка степен от конкуренцията на китайския внос на ниски цени. Всъщност, разглеждан сам за себе си, сегментът на продуктите, търгувани под една дистрибуторска марка, е понесъл значителни загуби през РП.
(105)
Способността за набиране на капитал не беше спомената като голям проблем от промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Паричен поток
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Индекс (2008 г. = 100)
100
137
95
61
Инвестиции (в евро)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Индекс (2008 г. = 100)
100
47
60
37
Възвръщаемост на инвестициите
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
206
82
22
(106)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който определя способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, също както и възвръщаемостта на инвестициите, са се подчинявали на отрицателна тенденция, подобна на тази при възвръщаемостта на оборота.
(107)
През 2008 г. един производител от ЕС е инвестирал в допълнителни съоръжения за съхранение. През останалите години от разглеждания период не бяха установени значителни инвестиции по отношение на дружествата, включени в извадката на промишлеността на Съюза.
4.3.5. Размер на действителния дъмпингов марж
(108)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(109)
Разследването показа, че много от показателите за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали съразмерно с потреблението през разглеждания период. Тази констатация се отнася особено за периода от 2010 г. до края на РП.
(110)
През разглеждания период, на фона на едно стабилно потребление, обемът на вноса от КНР бележи непрекъснат и значителен ръст. В същото време обемът на продажбите на промишлеността на Съюза общо е намалял с 9 %, а пазарният ѝ дял е намалял с около 10 процентни пункта. Складовите наличности на промишлеността на Съюза също така са нараснали значително, което сочи неспособността ѝ да продава продукта. Дъмпинговият внос на ниски цени бележи стабилен ръст през разглеждания период и е подбивал значително цените на промишлеността на Съюза през РП.
(111)
Освен това, през 2010 г. и РП сериозно са били засегнати показателите за нанасяне на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността.
(112)
Предвид гореизложеното бе направен изводът, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния Регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(113)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучен въпросът дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуално причинената от тези други фактори вреда не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Ефект от дъмпинговия внос
(114)
В края на 2009 г. бяха наложени антидъмпингови мита на джъмбо ролките с алуминиево фолио с произход от КНР. След тази дата вносът на разглеждания продукт (продукта надолу по веригата) нарасна бързо. Този ръст съвпада с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза.
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението на Съюза е останало стабилно, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко се е увеличил с над 200 %. Пазарният дял на този внос също е нараснал от 4,5 % през 2008 г. на 13,4 % през РП (т.е. с около 9 процентни пункта). В същото време обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 9 %, а пазарният им дял също е намалял с 9 процентни пункта - от 95,2 % през 2008 г. на 85,2 % през РП.
(116)
По отношение на ценовия натиск следва да се подчертае, че китайските производители износители са подбивали промишлеността на Съюза през РП. Ценовият натиск в съчетание с увеличаването на обемите позволи на китайските производители износители да спечелят договори с големи клиенти (търговци на дребно и търговци на едро). Що се отнася до текущо изпълняваните договори, промишлеността на Съюза е трябвало да се откаже от така нужното ѝ увеличение на цените за компенсиране увеличението при цените на алуминия. Подбиването на цените през РП беше от порядъка на 10 %, като през същата година промишлеността на Съюза е покачила средните цени с 3 %, така че да отразяват нарасналите разходи за суровини, докато китайските производители износители са намалили цените си на пазара на ЕС с около 3 % (виж таблица 3). Това е довело до значително влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(117)
Въз основа на гореизложеното бе направен изводът, че голямото увеличение на дъмпинговия внос от КНР на цени, които са подбивали тези на промишлеността на Съюза, е имало определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, което намира своето отражение по-специално в лошото ѝ финансово състояние, спада в обема на продажбите и пазарния дял и влошаването на много показатели за вреда.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(118)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите по отношение на количествата и цените бяха предоставени от жалбоподателя въз основа на данни на Евростат.
Таблица 12
Внос от трети държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Внос от трети държави
330
764
461
1 306
Индекс (2008 г. = 100)
100
231
140
396
Пазарен дял
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
223
136
391
(119)
Вносът от трети държави (най-вече Индия, Русия, Тайван и Турция) е нараснал с 300 % през разглеждания период. Общият дял на този внос от пазара на ЕС обаче все още остава незначителен. Поради това той не е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортен обем и цени
(120)
Обемът на износа на включените в извадката производители от Съюза по време на разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите по отношение на количествата и цените са проверени данни, почерпени от включените в извадката производители.
Таблица 13
Износ на включените в извадката производители от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на износа на ЕС
1 900
1 800
1 600
1 700
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
84
89
Износ, като процент от продукцията
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
86
94
Експортни цени
3 792
3 460
3 447
3 565
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
91
94
(121)
През разглеждания период обемът на износа на включените в извадката производители е бил незначителен, като в нито един момент не е съставлявал повече от 2 % от произведения обем. Наблюдаваната при него тенденция е подобна на тази по отношение на обема на продажбите на европейския пазар. Предвид ограничения си обем, развитието на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за понесената съществена вреда.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(122)
Икономическата криза не доведе до свиване на потреблението на Съюза през разглеждания период. Както можеше и да се очаква, по отношение на категорията на нелуксозните домакински продукти финансовата криза не е имала отражение върху потреблението на AHF, което запазва позициите си на много стабилен продукт в сектора на преработката на храни и в опаковъчната промишленост. Оттук следва, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.4. Конкуренцията на пазара на Съюза
(123)
Конкуренцията на пазара на Съюза е силна, като се има предвид, че промишлеността на Съюза е доста диверсифицирана (съществуват над 30 производители) и че един от основните ѝ клиенти е мощният сектор на търговията на дребно.
(124)
В продължение на много години водещите търговци на дребно в Европейския съюз са разработвали свои собствени марки (дистрибуторски марки), които по отношение на AHF постепенно са намалили обема на продажбите на производителските собствени марки. Това беше в ущърб на производителите от промишлеността на Съюза, които бяха засегнати от спада на продажбите в най-печелившия сегмент на марковите продукти и засили конкуренцията помежду им в разрастващия се сегмент на дистрибуторските марки.
(125)
Това развитие обаче е постепенен процес, отнемащ много години, и разследването показа, че сегментът на дистрибуторските марки се е разраснал твърде слабо - от 83 на 84 % между 2010 г. и РП. Затова, макар това увеличение вероятно да е имало известно въздействие върху производителите от ЕС, то не обяснява мащаба на нанасящите вреда тенденции, пред които те са били изправени.
3.5. Развитие на производствените разходи на промишлеността на Съюза
(126)
Заинтересованите страни изтъкнаха, че за вредата са допринесли колебанията в производствените разходи, главно в цената на алуминия.
(127)
Разходите за производството на AHF са тясно свързани с динамиката на цената на алуминий като основна суровина, използвана при производството на този продукт. LME е световен еталон за цените на алуминия.
Таблица 14
Динамика на средните цени на алуминия на LME
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в брой на LME на тон в USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
78
90
Източник: LME
(128)
Показаното по-горе развитие е резултат от финансовата криза, която започна около октомври 2008 г. Цените на алуминия показват спад вследствие на намаленото търсене и се възстановяват до известна степен преди края на РП. Промишлеността, произвеждаща AHF, обикновено формира цените си въз основа на еталонната цена на LME с добавен към нея определен марж за покриване на разходите за преработка и печалбата. Това означава, че при нормални обстоятелства колебанията в еталонната цена на LME не оказват голямо влияние върху състоянието на промишлеността, произвеждаща AHF, тъй като цените на готовата продукция следват динамиката на цените на LME. В действителност промишлеността на Съюза винаги е била подвластна на колебанията в цените на алуминия.
(129)
Изтъкнато беше също така, че промишлеността на Съюза разполага с неефективно оборудване, което е допринесло за вредата. Трябва да се каже, че разследването не подкрепи тази гледна точка и че всъщност разходите за преработка на ЕС и на КНР като цяло са били доста сходни. Освен това подобна неефективност би означавала, че рентабилността на промишлеността на Съюза би била на ниско ниво в продължение на много години, а този вид претенция не обяснява загубата по отношение на пазарен дял, обем на продажбите и рентабилност, настъпила от 2009 г. до РП.
(130)
С оглед на гореизложеното, колебанията в цените на алуминия или предполагаемата липса на ефикасност на производството не могат да се разглеждат като причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.6. Свръхкапацитет
(131)
Както беше споменато по-горе, през разглеждания период капацитетът на европейските производители е бил използван в сравнително ниска степен. Тъй като производителите от Съюза обаче са в състояние да използват едни и същи машини за навиване на рула на други продукти (като например найлоново фолио), данните за използваемостта на мощностите не се считат за основен индикатор за наличието на евентуална причинно-следствена връзка. Освен това, цифрите за използваемостта на мощностите и без това са били доста ниски през 2008 и 2009 г., докато коефициентът на рентабилност и състоянието на промишлеността като цяло са били на задоволително ниво.
(132)
Поради това се стигна до заключението, че свръхкапацитетът не е съществена причина за понесената от производителите от ЕС вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Направеният по-горе анализ показа, че е налице съществено увеличение по отношение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР, особено през 2010 г. и РП. Установено беше, че този внос е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателното развитие на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато промишлеността на Съюза е продължила да губи пазарен дял и рентабилност, а другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са достигнали най-ниските си нива.
(135)
Анализът на другите известни фактори, включително икономическата криза, показа, че никое отрицателно въздействие от тези фактори не може да бъде от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на направения по-горе анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, е направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
В съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията провери дали, въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и съответно на търговците на едро и търговците на дребно на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на съюза
(138)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че по отношение на много от показателите за възникване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. В случай че не бъдат предприети съответни мерки, допълнителното влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза изглежда неизбежно. Състоянието на промишлеността на Съюза бързо се влоши след налагането през 2009 г. на антидъмпингови мерки върху продукта нагоре по веригата (алуминиево фолио на джъмбо ролки). Тъй като същите структурни проблеми в китайския алуминиевия сектор, които вече са били наблюдавани по време на посоченото разследване, продължават да съществуват на пазара, промишлеността на Съюза пожела тя също да бъде защитена от нелоялната конкуренция.
(139)
Очаква се с налагането на временни антидъмпингови мита да се възстановят нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква също така налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност и върху цялостното ѝ финансово състояние.
(140)
Ако не бъдат наложени мерки, може да се очаква допълнително намаляване на пазарния дял и промишлеността на Съюза да продължи да бъде на загуба, особено в сектора на дистрибуторските маркови продукти. Това положение не би могло да се запази в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на тенденцията на спад на рентабилността и на други финансови показатели, като парични потоци и възвръщаемост на инвестициите, може да се очаква, че повечето производители от Съюза не биха били в състояние да останат конкурентоспособни на пазара, в случай че не бъдат наложени мерки.
(141)
Освен това промишлеността на Съюза снабдява своите клиенти (основно търговците на дребно и търговците на едро) с други продукти, използвани при преработката и пакетирането на храни, като например найлоново фолио и хартиени продукти. Някои от тези продукти се произвеждат с помощта на същото оборудване за пренавиване, което се използва за разглеждания продукт. Разглежданият продукт е основен сегмент от портфейла на продуктите, продавани от различни дружества в състава на промишлеността на Съюза, до такава степен, че за някои от тях той представлява повече от 50 % от оборота. Ако положението с разглеждания продукт се влоши още повече, това би изложило на риск също и производството на други продукти в Съюза.
(142)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на вносителите/търговците на едро
(143)
По отношение на вносителите, голям относителен дял от вноса на разглеждания продукт, който се оценява на около 50 % през РП, се осъществява от двама крупни участника на европейския пазар, които закупуват своите продукти от КНР.
(144)
Единият от тези вносители е свързан с включен в извадката и оказал съдействие производител износител („CeDo Shanghai“). Групата CeDo е разработила стратегия за снабдяване от два източника, като фолиото, което тя продава на пазара на Съюза, се произвежда както в КНР, така и в Съюза. Групата отбеляза, че антидъмпинговите мерки са в състояние да застрашат тази стратегия и да намалят нейната рентабилност. Предложените мерки обаче не са насочени към конкретно дружество, а имат за цел да се възстановят условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза.
(145)
При разследването не стана известно дали другият крупен вносител (Quickpack) е свързан с някой от своите китайски доставчици. Това е така, защото, въпреки че беше поканен да участва в разследването, той предпочете да не окаже съдействие. Поради това въздействието на евентуални мита, на предлаганото ниво, върху дейността му не е ясно.
(146)
Само двама измежду останалите вносители оказаха съдействие в хода на настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Съгласно отговорите им те осъществяват около 6 % от общия обем на вноса от КНР. Тези дружества заявиха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мита, могат да бъдат принудени да напуснат пазара на фолиото; други продукти обаче съставляват над 80 % от техния оборот, тъй като тези две дружества внасят много други продукти в сектора на храните и стоките за бита.
(147)
Друг един вносител/производител (Terinex Ltd) не предостави отговори на въпросника, но изложи своето становище, използващо за основа пазара в Обединеното кралство. Terinex Ltd обясни, че неговият внос от КНР подбива цените на собственото му производство, но че като дребен участник на пазара не счита, че неговият внос нанася вреда на промишлеността на Съюза. Ако обаче бъде взет под внимание целият внос от КНР (от съображение 114 нататък), то, както е обяснено от съображение 87 нататък, става ясно, че вносът от КНР е основната причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Тъй като оборотът на разглеждания продукт е относително слаб в сравнение с цялостната дейност на дружеството, няма вероятност налагането на мерки да има сериозно въздействие върху съвкупната му печалба.
(148)
По отношение на вносителите като цяло (независимо дали са свързани или не), не може да бъде изключена вероятността налагането на мерките да окаже отрицателно въздействие върху този сектор, тъй като има вероятност евентуалното мито да направи вноса по-малко привлекателен, а промишлеността на Съюза вероятно ще бъде в състояние да си възвърне някои поръчки/договори в ущърб на сектора на вноса. Независимо от това, тези мерки ще послужат за основа за възстановяване на лоялната конкуренция и въздействието върху сектора на вноса като цяло не би било прекомерно.
(149)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че отражението върху вносителите няма да бъде от такова естество, че да се счита, че мерките противоречат на съвкупния интерес на Съюза.
4. Интерес на търговците на дребно
(150)
Шестима търговци на дребно оказаха съдействие при разследването. Тези търговци на дребно могат да се разглеждат като представителни с оглед на широката им разпръснатост като географско местоположение на територията на Европейския съюз, а така също с оглед на различния размер на техния оборот. Всички те се противопоставят на налагането на каквито и да било мерки с аргумента, че тези мерки ще обременят с допълнителни разходи тяхната стопанска дейност и че евентуално наложените мерки биха ограничили избора им на доставчици.
(151)
От отговорите им обаче става много ясно, че продуктът, предмет на разследването, е нищожна част от оборота на тези търговци на дребно (при всички случаи - под 1 %) и че евентуална антидъмпингова мярка би имала почти никакво или никакво въздействие върху техния оборот или печалби.
5. Интерес на потребителите
(152)
Комисията се свърза с едно сдружение на потребителите, което отговори, че не е заинтересовано от оказване на съдействие на разследването. Никое друго сдружение на потребителите не заяви своя интерес в това отношение.
(153)
Има вероятност въздействието на антидъмпинговите мита върху потребителите да бъде твърде незначително, тъй като AHF формира много нисък процент от седмичния бюджет на отделния потребител. Освен това се очаква всяко евентуално повишение на цените на дребно на AHF, причинено от налагането на мита, да бъде съвсем незначително или изобщо да няма такова.
6. Заключение относно интереса на съюза
(154)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация във връзка с интереса на Съюза не съществуват императивни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(155)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(156)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(157)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(158)
При предишни разследвания, отнасящи се до AHF (джъмбо ролки), маржът на нормална печалба бе установен на 5 %, въз основа на изложените по-горе съображения. Жалбоподателят заяви, че 6 % биха били разумен марж на печалбата за тази промишленост, в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Той обаче не обоснова надлежно това твърдение и затова, при липсата на други коментари в това отношение, се счита за уместно да се прибегне до установения при предишното разследване 5-процентен марж на печалбата. Поради това временно беше счетено, че би могъл да се счете за подходящ марж на печалбата в размер на 5 % от оборота, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг. На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена чрез изваждане от продажните цени на ЕС на действително реализираната през РП печалба и заменянето ѝ с посочения по-горе марж на печалбата.
(159)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(160)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(161)
Въз основа на гореизложеното ставките на антидъмпинговите мита бяха установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата с дъмпинговите маржове. В резултат на това ставките на предложените антидъмпингови мита са, както следва:
Предложени временни антидъмпингови мита
Наименование на дружеството
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Други дружества, оказали съдействие
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Общонационален дъмпингов марж
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества, и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(163)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва незабавно да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата информация, която може да бъде от полза, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените или търговски структури. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, указан в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се направи уточнението, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и че може да се наложи те да бъдат преразгледани за целите на определянето на евентуални окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на алуминиево фолио с дебелина 0,007 mm или повече, но по-малко от 0,021 mm, без подложка, само валцувано и навито на рула, дори релефно щамповано, под формата на леки роли с тегло, което не надвишава 10 kg, понастоящем класирано в кодове по КН ex 7607 11 11 и ex 7607 19 10 (кодове по ТАРИК 7607111110 и 7607191010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Всички други дружества
35,4 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. На основание член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2012 година.
REGLAMENTO (UE) No 833/2012 DE LA COMISIÓN
de 17 de septiembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 20 de diciembre de 2011, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos originarias de la República Popular China («China»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 9 de noviembre de 2011 por la Asociación Europea de Metales (Eurométaux) («el denunciante») en nombre de productores que representan más del 50 % de la producción total de la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia de dumping de ese producto y de un perjuicio importante en consecuencia, lo que se consideró suficiente para justificar el inicio de una investigación.
2. Partes a las que afecta el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores de China, a los productores del país análogo, a los importadores, a los distribuidores, a otras partes notoriamente afectadas y a los representantes de China. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
El denunciante, los demás productores de la Unión, los productores exportadores de China, los importadores y los distribuidores dieron a conocer sus puntos de vista. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones específicas para ser oídas.
(5)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores, importadores y productores exportadores de la Unión, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base.
(6)
Para permitir que la Comisión decidiera si sería efectivamente necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a los importadores y los productores exportadores que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitasen, como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades vinculadas con el producto considerado (tal como se define en la sección 3) durante el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011.
(7)
En lo que respecta a los productores de la Unión, la Comisión comunicó en el anuncio de inicio que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión a partir de la información recibida de los productores de la Unión que cooperaron antes del inicio de la investigación. Dicha muestra estaba formada por las cuatro empresas o grupos de empresas más grandes de la Unión conocidas.
(8)
Tal como se explica en el considerando 24, solo dos importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Por lo tanto, en vista del número limitado de importadores que colaboraron, se consideró que el muestreo ya no era necesario. Una tercera empresa importadora presentó una observación sin remitir ninguna respuesta al cuestionario.
(9)
Tal como se explica en el considerando 26, catorce productores exportadores chinos facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. A partir de la información enviada por esas partes, la Comisión seleccionó una muestra formada por cuatro productores exportadores con el mayor volumen de exportaciones a la Unión.
(10)
Para que los productores exportadores que lo desearan pudieran presentar una solicitud de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos notoriamente afectados y a las autoridades chinas. Dos empresas solicitaron el trato de economía de mercado, una de las cuales formaba parte de la muestra seleccionada y la otra no. Se recibieron solicitudes de trato individual de las empresas incluidas en la muestra y de la empresa que solicitó trato de economía de mercado pero no formaba parte de la muestra.
(11)
La Comisión envió cuestionarios a todos los productores exportadores que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio, a saber, las cuatro empresas incluidas en la muestra y todas las demás empresas, a fin de permitirles que solicitaran un examen individual. También se enviaron cuestionarios a otras partes notoriamente afectadas, en concreto, los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra, los importadores en la Unión que cooperaron, los usuarios y una asociación de consumidores.
(12)
Se recibieron respuestas de tres productores exportadores chinos incluidos en la muestra, de los cuatro productores de la Unión incluidos en la muestra y de dos importadores no vinculados. Asimismo, seis minoristas respondieron al cuestionario de los usuarios.
(13)
La Comisión no ha recibido ninguna solicitud de examen individual con arreglo al artículo 17, apartado 3, del Reglamento de base.
(14)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
Productores de la Unión
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Alemania;
-
ITS BV, Apeldoorn, Países Bajos;
-
SPHERE Group, París, Francia.
Productores exportadores de China
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Importador vinculado de la Unión
-
CeDo Limited, Telford, Reino Unido.
Productor de Turquía (país análogo)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
A fin de recoger información acerca del coste de la principal materia prima indirecta en la producción de hojas de aluminio, a saber, el aluminio primario, trató de conseguirse información del Shanghai Futures Exchange («SHFE»), la principal plataforma de negociación de aluminio en China. Se pidió información sobre los mercados y los precios mundiales al London Metal Exchange («LME»), que también se visitó. El SHFE comunicó alguna información por escrito en respuesta a la petición de la Comisión. La Comisión también propuso una visita de información al SHFE, que inicialmente fue aceptada. Sin embargo, el SHFE consideró posteriormente que se necesitaba la autorización del gobierno chino para realizar esta visita. Por otra parte, las autoridades chinas negaron que se necesitara esta autorización. Por último, el SHFE cambió de opinión acerca de su aceptación inicial y decidió no aceptar la visita.
(16)
Se realizó una visita de información al Shanghai Metals Markets («SMM»), un editor de Shanghai que informa sobre precios.
3. Periodo de investigación
(17)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 («el periodo de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde enero de 2008 hasta el final del PI («el periodo considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(18)
El producto afectado son hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg («el producto afectado» o «hojas de aluminio en rollos»). El producto afectado está clasificado actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10.
(19)
El producto afectado se usa generalmente como producto de consumo para embalaje y otras aplicaciones en el hogar o en restauración. No se cuestionó la definición del producto.
2. Producto similar
(20)
La investigación ha puesto de relieve que las hojas de aluminio en rollos fabricadas y exportadas desde China, las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en la Unión por los productores de la Unión y las hojas de aluminio en rollos fabricadas y vendidas en Turquía (el país análogo) por el productor turco que cooperó, tienen las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos básicos, por lo que se considera que son similares de conformidad con lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. MUESTREO
1. Muestreo de los productores de la unión
(21)
Dado el número aparentemente elevado de productores de la Unión, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo para determinar el perjuicio de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(22)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra estaba compuesta por las cuatro mayores empresas (grupos de empresas) de entre los más de 30 productores de la Unión conocidos que fabricaban el producto similar antes del inicio de la investigación. La muestra se seleccionó en función del volumen de ventas de los productores, su tamaño y su ubicación geográfica en la Unión, y la muestra propuesta representaba el 44 % de la producción total estimada de la Unión durante el PI. Se invitó a las partes interesadas a consultar el expediente y a presentar sus observaciones sobre la idoneidad de esta elección en el plazo de quince días a partir de la fecha de publicación del anuncio de inicio. Después de que finalizara el plazo para la formulación de observaciones, una parte interesada alegó que la muestra debería haber incluido un productor del Reino Unido. A este respecto, se observa que la muestra sí que incluía una empresa productora del Reino Unido (que forma parte del Grupo Sphere). Ninguna otra parte interesada presentó objeciones a la muestra final, por lo que esta quedó confirmada.
2. Muestreo de importadores no vinculados
(23)
Dado el número potencialmente elevado de importadores implicados en el procedimiento, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo de importadores con arreglo al artículo 17 del Reglamento de base.
(24)
Solo dos importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y aceptaron colaborar. Por consiguiente, ya no se consideró necesario el muestreo.
3. Muestreo de productores exportadores
(25)
Dado el número aparentemente elevado de productores exportadores, en el anuncio de inicio se dispuso recurrir al muestreo para determinar el dumping de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(26)
Un total de catorce productores exportadores de China facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de una muestra. Esas empresas exportaban unas 7 800 toneladas, es decir, aproximadamente el 60 % de las exportaciones chinas al mercado de la UE durante el PI. A partir de la información presentada por dichas partes, la Comisión seleccionó una muestra de cuatro productores exportadores con el mayor volumen representativo de producción, ventas y exportaciones que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. Una de las empresas incluidas en la muestra decidió posteriormente no cooperar, y otra comunicó a la Comisión que la información que le había transmitido en su formulario de muestreo era errónea. A partir de esta nueva información se decidió excluir a esta empresa de la muestra de empresas. La Comisión invitó a otras dos empresas a formar parte de la muestra. Se consultó a los productores exportadores que cooperaron, a la Representación de China ante la UE y al denunciante acerca de la composición final de la muestra. Ninguna parte interesada se opuso a esta selección. Posteriormente, una de las empresas recientemente incluidas en la muestra retiró su cooperación. Así pues, la muestra final incluía tres productores exportadores de China que representan aproximadamente el 30 % de las importaciones del producto afectado a la Unión durante el PI así como el 50 % del volumen de ventas de los catorce productores exportadores que proporcionaron datos para el muestreo.
D. DUMPING
1. Trato de economía de mercado y trato individual
1.1. Trato de economía de mercado
(27)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se fija de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores que se demuestre que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(28)
Dos empresas, CeDo Shanghai Co. Ltd. («CeDo Shanghai») y Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. («Blue Diamond»), se manifestaron y solicitaron el trato de economía de mercado. Únicamente se seleccionó CeDo Shanghai como parte de la muestra tal como se ha explicado más arriba; la otra empresa no fue seleccionada. Sin embargo, en aplicación de la sentencia del Tribunal de Justicia en el Asunto C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) y otros/Consejo de la Unión Europea, se decidió examinar todos los formularios de solicitud de trato de economía de mercado recibidos dentro del plazo, es decir, las solicitudes de las dos empresas mencionadas más arriba.
(29)
Se analizaron las solicitudes de concesión del trato de economía de mercado con arreglo a los cinco criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. De manera sucinta, y únicamente para facilitar la consulta, se resumen a continuación los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
-
Las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales del mercado, sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado.
-
Las empresas disponen de una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas internacionales de contabilidad, y se aplica a todos los efectos.
-
No existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado.
-
Las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad.
-
Y las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(30)
Se realizaron comprobaciones in situ en relación con las solicitudes de trato de economía de mercado en los locales de estas empresas.
(31)
A las dos empresas se les denegó el trato de economía de mercado con arreglo al primer criterio mencionado en el artículo 2, apartado 7, letra c), sobre la base de las pruebas que indicaban una distorsión del precio de la materia prima básica de origen, el aluminio. También se descubrieron estas distorsiones en el precio de la materia prima intermedia, las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño, tal como se describe más abajo. Las empresas también incumplían otros criterios, tal como se explica más abajo.
1.1.1. Conclusiones para toda la industria en relación con el criterio 1: decisiones de las empresas y costes de los principales insumos
(32)
Las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño se producen mediante un simple proceso de rebobinado, corte y empaquetado de las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño para convertirlos en pequeños rollos. La principal materia prima para la producción de hojas de aluminio es el aluminio primario. El aluminio primario representa aproximadamente entre el 60 y el 70 % de los costes de producción del producto objeto de la presente investigación y, por tanto, es el principal factor del coste de su producción. Esto se ve reflejado en la práctica generalizada en la industria de indicar tanto los precios de compra como los de venta de las hojas de aluminio sobre la base de un precio de referencia para el aluminio primario (lingote de aluminio) junto con una tasa de producción/transformación. De hecho, las empresas que solicitaron el trato de economía de mercado habían adquirido hojas de aluminio en rollos de gran tamaño sobre la base de contratos de adquisición en los que se establece el precio de las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño en relación con los precios del aluminio primario publicados en SMM, un proveedor de información sobre precios de diferentes metales, que indica estos precios a partir de los precios de entrega inmediata negociados en la zona de Shanghai. SMM, la publicación mencionada, es muy representativa de los precios internos del aluminio. Estos precios siguen muy estrechamente los precios cotizados en el SHFE, donde se realizan la mayor parte de las transacciones de China.
(33)
La referencia mundial para el precio del aluminio primario, que es un producto básico, es su cotización en el LME. El precio del aluminio en el mercado interno de China difiere significativamente de los precios en el LME. Tal como se muestra en el gráfico siguiente, la diferencia de precio entre el LME y el SHFE durante el periodo de investigación oscilaba desde +500 hasta -90 USD/tonelada. Durante el periodo de investigación, el precio cotizado en el LME ha sido, de media mensual, más de un 9 % superior al del SHFE (precio neto), y esta diferencia llegó a alcanzar hasta +23 % a mitad del periodo. También cabe destacar que, durante la última parte del PI, cuando los precios mundiales estaban bajando debido a una contracción de la demanda del mercado, pudo observarse la tendencia opuesta en los precios del SHFE (lo que incluso desembocó en precios un 3 % por encima de los precios del LME), lo cual es otra muestra de las distorsiones de precio que se producen en este mercado.
(34)
Se considera que esta importante divergencia en el precio del aluminio primario en comparación con el resto del mundo, tal como se ha explicado más arriba, se debe a una combinación de una serie de factores inducidos por el Estado, así como a una significativa interferencia de este en el mercado interno con una serie de instrumentos. Esta influencia del Estado ha tenido como resultado la creación y la existencia de un mercado interno bastante aislado para el aluminio primario en China, que está aislado de las fuerzas del mercado.
(35)
En primer lugar, el SHFE está controlado por la Comisión Reguladora de Valores de China (China Securities Regulatory Commission, «CSRC»). El SHFE lleva a cabo sus funciones de conformidad con el Reglamento sobre la gestión del comercio de futuros y las Medidas para la gestión de mercados de futuros y sus estatutos. Varias de estas normas de imposición estatal que rigen el funcionamiento del SHFE contribuyen a que este tenga una baja volatilidad y unos precios distorsionados, e influyen en las tendencias de los precios: las fluctuaciones diarias de los precios están limitadas al 4 % por encima o por debajo del precio de liquidación del día de negociación anterior, las operaciones se realizan con una baja frecuencia (hasta el día 15 de cada mes), los contratos de futuros están limitados a una duración de hasta 12 meses, los intereses abiertos de los operadores se limitan a una cierta cantidad y la especulación sobre los precios está restringida.
(36)
La legislación china restringe el acceso al SHFE a operadores chinos, que también deben tener una autorización de la CSRC para poder operar en él. Los representantes en el mercado de miembros del SHFE únicamente pueden realizar transacciones a petición de estos, no pueden aceptar órdenes de otras organizaciones y no pueden operar por su propia cuenta. Las entregas físicas solamente pueden realizarse en un almacén autorizado dentro de China, contrariamente a los mercados internacionales, en los que la entrega puede hacerse en todo el mundo. Además, dado que solamente se trata de una plataforma para operaciones físicas (no se venden derivados), esto aísla completamente a los mercados chinos del aluminio. En consecuencia, es prácticamente imposible un arbitraje con el LME u otros mercados, y el SHFE opera de manera aislada respecto de los mercados mundiales. Por tanto, no puede realizarse una equiparación de estos mercados.
(37)
En segundo lugar, el Estado interfiere en los mecanismos de fijación de precios de la SHFE debido a su posición tanto de vendedor de aluminio primario como de comprador a través de la Oficina de Reserva Estatal y de otros organismos del Estado. Por ejemplo, el Gobierno de China promulgó a finales de 2008 un paquete de estímulo destinado a limitar los efectos de la crisis económica, que incluía un programa para que la Oficina de Reserva Estatal adquiriera aluminio a fundidores con el fin de apoyar sus operaciones incrementando artificialmente la demanda interna en un momento en el que la crisis financiera y económica había reducido la demanda global. Estas compras decididas por el Estado distorsionaron los precios significativamente durante la primera mitad de 2009. Es interesante destacar a este respecto que, al final del periodo de investigación, los precios del mercado interno chino se orientaron en una dirección opuesta a los precios de los mercados mundiales.
(38)
El Estado chino describió su política de interferencia en el sector del aluminio en su 12o Plan quinquenal de desarrollo del aluminio (2011-15). En este plan se afirma que se ajustarán los impuestos y las bonificaciones fiscales de las exportaciones así como otros instrumentos económicos, y se controlará estrictamente el volumen total de la expansión y las exportaciones de productos primarios. En la práctica, esto significa que existe una combinación de regímenes fiscales específicos destinados a promover la industria del aluminio. Estos instrumentos desalientan las exportaciones de aluminio primario desde China a la vez que alientan las importaciones y la fabricación de productos transformados (como el producto afectado) que incorporan aluminio tanto para el mercado interno como para el de exportación.
(39)
Este plan es una continuación de la política que ha existido durante muchos años en planes anteriores. Además, estos planes se han aplicado a lo largo de muchos años y durante el PI estuvieron vigentes varias medidas de aplicación, que se describen a continuación. Se trata de lo siguiente:
1)
un derecho de exportación del 17 % para el aluminio primario y la chatarra de aluminio (en comparación con un derecho del 0 % para las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño);
2)
un reembolso del IVA del 0 % para el aluminio primario (en comparación con un reembolso del 15 % para las hojas de aluminio desde junio de 2009);
3)
la eliminación del derecho de importación del 5 % para el metal.
(40)
Así pues, el Estado utiliza la combinación de estas medidas para restringir las exportaciones de aluminio primario, lo cual, a su vez, desemboca en un mayor suministro nacional y provoca una reducción de su precio en el mercado interno.
(41)
La gran mayoría de los fundidores de aluminio chinos son de propiedad estatal. Los diferentes planes industriales que influyen claramente en la capacidad de producción de aluminio y la propia producción, en concreto el actual 12o Plan quinquenal (2011-2015) para la industria del aluminio, fomentan el desarrollo estratégico de productos de transformación compleja del aluminio y alientan a la industria de producción de aluminio a seguir ampliando la cadena industrial.
(42)
Por consiguiente, las medidas tomadas por el Estado chino tal como se describen más arriba se consideraron una prueba de la interferencia subyacente del Estado en las decisiones de las empresas en lo que respecta a la adquisición de materias primas y sus costes de producción. De hecho, el actual sistema chino de elevados derechos de exportación y falta de reembolso del IVA para la exportación de aluminio primario, combinado con la inexistencia de impuestos a las exportaciones y el reembolso parcial del IVA para las exportaciones de los productos de aluminio transformados como el producto afectado, y la interferencia del Estado en la fijación de precios en el SHFE, ha desembocado esencialmente en una situación en la que los precios del aluminio primario chino y los precios de los productos de aluminio transformados (que también se utilizan como materia prima en la producción de otros productos de aluminio) son consecuencia de una intervención del Estado que es independiente de las fluctuaciones de los precios en los mercados internacionales. Esto tiene una influencia directa en las decisiones de las empresas a la hora de adquirir materias primas de aluminio transformadas. Los precios del aluminio siempre han estado distorsionados y, excepto durante un periodo muy limitado de tiempo en el que, tal como se ha mencionado más arriba, parecen haber actuado otras prioridades estatales que son fuente de distorsión, esto ha proporcionado una ventaja injusta a los productores chinos de hojas de aluminio.
(43)
Si se tiene en cuenta que el aluminio primario representa aproximadamente el 60 % del coste de producción de las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño, esta diferencia se traduce en una significativa e injusta ventaja en términos de coste para los productores chinos, que, en el caso de un producto básico como las hojas de aluminio en rollos de pequeño tamaño, resulta decisiva.
(44)
CeDo Shanghai refutó la conclusiones de la Comisión después de que les fueran comunicadas. En primer lugar, afirmó que algunas de las conclusiones de la Comisión eran erróneas e incoherentes, lo que afecta negativamente a la conclusión global acerca de las decisiones de las empresas en China. En concreto, señaló que el acceso al SHFE no está limitado a nacionales chinos puesto que es posible abrir cuentas con corredores que tienen autorización para operar en el SHFE. En general, la empresa no discutía el hecho de que existan actuaciones controladas por el Estado chino, pero consideraba que el objetivo de estas actuaciones no era distorsionar los precios y asegurar una baja volatilidad del mercado, sino más bien evitar la especulación y posibles errores mientras se realizan transacciones. En segundo lugar, la empresa afirmó que las variaciones y diferencias de precio entre el SHFE y el LME fueron bastante limitadas durante el PI, incluido un periodo durante el cual los precios en China fueron incluso superiores a los del resto del mundo. En consecuencia, la ventaja en términos de coste de los productores chinos que pudiera existir gracias a unos precios menores es mínima, en caso de que exista. Además, explicó que el hecho de que los precios tuvieran una tendencia inversa al final del PI se debía a que la economía china todavía se estaba expandiendo al final de 2011 y no era el resultado de distorsiones inducidas por el Estado. Por último, afirmó que los mecanismos o procedimientos arriba mencionados no tienen ningún impacto material en las decisiones de la empresa en lo que respecta a sus costes y sus políticas de fijación de precios.
(45)
Las afirmaciones de la empresa no contradicen la conclusión de la Comisión de que únicamente los operadores chinos están autorizados a operar en este mercado. En cuanto al fin y el objetivo de las acciones del Estado, las afirmaciones de la empresa son especulaciones y no se han aportado pruebas hasta ahora. Además, el motivo por el que se establecieron estas regulaciones y limitaciones es irrelevante. Lo que está en juego es su efecto global de creación de un mercado nacional aislado para el aluminio en el que las tendencias de los precios no siguen las de los mercados mundiales. A este respecto, también se observa que, en el momento en que se comunicó este punto, las autoridades chinas no hicieron ninguna observación al respecto. Tal como se concluía en el considerando 43, la distorsión del mercado chino del aluminio (una diferencia de precio de menos 9 % durante el PI) es lo suficientemente significativa como para provocar una ventaja en materia de costes significativa e injusta para los productores chinos de un producto básico como es el producto afectado. Esta ventaja en materia de costes no puede explicarse por ninguna ventaja comparativa de los productores chinos de aluminio. Por último, todas las empresas que cooperaron adquirieron su materia prima en el mercado interno chino mediante contratos que se basan en los índices de los precios locales del aluminio. Así pues, las decisiones de las empresas concretas están claramente influidas por las actuaciones del Estado que crean un mercado distorsionado del aluminio.
(46)
Blue Diamond explicó que los precios de SMM no están controlados por el Estado y que SMM es similar al LME en la medida en que se trata de fuentes de información pública. La Comisión no llegó a la conclusión de que los precios fueran directamente fijados por el Estado, por lo que esta observación se considera irrelevante. En segundo lugar, el hecho de que los precios estén a disposición del público no garantiza automáticamente que sean el resultado de las fuerzas del mercado.
1.1.2. Conclusiones sobre empresas concretas en relación con los criterios 2 a 5
(47)
La Comisión descubrió que CeDo Shanghai no cumplía el criterio 3 ya que la devolución de un préstamo en moneda extranjera por esta empresa dependía de la autorización del organismo que gestiona las divisas, la Foreign Exchange Administration, que se considera que tiene un efecto distorsionador en las decisiones de la empresa en materia de endeudamiento y, por tanto, en su situación financiera.
(48)
CeDo Shanghai rebatió las conclusiones de la Comisión en relación con el criterio 3. Afirmó que el hecho de registrarse ante la Foreign Exchange Administration es una práctica de alcance nacional que se aplica a toda empresa que devuelva préstamos del extranjero y que es solamente una cuestión de buena gobernanza que las autoridades financieras chinas garanticen que no se recurre a transacciones inadecuadas para canalizar dinero fuera de China. Además, la empresa alegó que ni sus costes de producción ni su situación financiera global dependen en ningún caso de esta autorización. En consecuencia, CeDo afirmó que la definición del criterio 3 por parte de la Comisión en este caso era deficiente.
(49)
Las decisiones en materia de financiación son claramente una de las decisiones más importantes para las empresas. La normativa sobre deuda externa proporcionada por CeDO muestra claramente la existencia de un procedimiento de autorización para los préstamos procedentes de fuera de China. Así pues, las decisiones de las empresas de financiarse en el exterior están sometidas a autorización del Estado, lo que crea una distorsión de su situación financiera. Por tanto, se rechazaron las alegaciones de la empresa.
(50)
Además, Blue Diamond incumplía el criterio 1 por el motivo de que se beneficia de una exención ampliada del impuesto sobre la renta. También incumple el criterio 2 en la medida en que esta empresa no posee un único y definido juego de libros contables básicos que sean objeto de una auditoría independiente en consonancia con normas internacionales de contabilidad y que se utilicen a todos los efectos. Por último, la empresa no pudo demostrar que cumple el criterio 3 puesto que utiliza locales industriales de manera gratuita, lo cual distorsiona sus costes y su situación financiera.
(51)
La empresa rebatió alguna de estas conclusiones. Afirmó que la exención de impuestos no tiene ningún efecto en sus precios de exportación, siendo estos últimos el objeto de las investigaciones antidumping. También declaró que había aplicado las normas chinas sobre el IVA en su contabilidad y explicó que los diferentes registros de ventas y contabilidad se debían a las condiciones contractuales y no se trataba de una práctica habitual de la empresa. La empresa confirmó además que utiliza gratuitamente una zona industrial considerable gracias a un acuerdo.
(52)
Las observaciones acerca de la doble facturación contradecían la explicación y las pruebas proporcionadas durante la investigación in situ. No se proporcionaron otras pruebas acerca de la doble facturación ni sobre la manera en que la práctica de depreciación de la empresa se ajustaba a las normas chinas sobre el IVA, tal como afirmaba la empresa. Por último, la empresa confirmó las conclusiones relativas a las exenciones de impuestos y el uso gratuito de terrenos industriales. Se observa a este respecto que los criterios utilizados para la evaluación de las solicitudes de trato de economía de mercado no se limitan estrictamente a los criterios que influyen en los precios, sino que sirven para determinar si prevalecen condiciones de economía de mercado para el productor en relación con la fabricación y la venta del producto similar afectado. Además, debido a que la empresa no había solicitado el examen individual, ni había sido seleccionada para formar parte de la muestra, no se solicitó información sobre sus precios de exportación.
(53)
Por tanto, se deniega el trato de economía de mercado a las dos empresas.
1.2. Trato individual
(54)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. Solo a título de referencia, se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
-
cuando se trate de empresas controladas total o parcialmente por extranjeros o de joint ventures, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
-
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se han decidido libremente;
-
la mayoría de las acciones pertenece a particulares; los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son claramente minoritarios o la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
-
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado; y que
-
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(55)
Todas las empresas incluidas en la muestra y Blue Diamond solicitaron trato individual. Se examinaron estas solicitudes. La investigación demostró que todas las empresas incluidas en la muestra y Blue Diamond cumplían todas las condiciones del artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(56)
Por consiguiente, se concedió el trato individual a todos los productores exportadores incluidos en la muestra y a Blue Diamond.
2. País análogo
(57)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal correspondiente a los productores exportadores a los que no se haya concedido el trato de economía de mercado se determina sobre la base del precio nacional o del valor normal calculado en un país análogo.
(58)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos de América como país análogo apropiado para determinar el valor normal con respecto a China e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(59)
No se recibieron comentarios importantes en relación con la propuesta de los Estados Unidos de América (EE.UU.) como país análogo. Ninguna de las partes interesadas propuso otros productores del producto similar en el país análogo.
(60)
Sin embargo, no hubo ninguna cooperación de los productores de los EE.UU. aunque se contactó a todos los productores conocidos de este país durante la investigación. La Comisión solicitó la cooperación de otros productores en otros terceros países que se mencionaban en la denuncia, tales como México y Sudáfrica, pero tampoco hubo ninguna cooperación de estos países.
(61)
La Comisión ha realizado sus propias investigaciones para intentar identificar a otros productores de terceros países. A tal fin se enviaron cartas y cuestionarios a todos los productores conocidos de otros terceros países (Turquía, India y Corea del Sur).
(62)
Dos productores turcos se mostraron dispuestos a cooperar. Al final, un productor presentó una respuesta completa al cuestionario y aceptó una visita de verificación en sus locales.
(63)
La Comisión incluyó su evaluación de la adecuación de Turquía como país análogo en el expediente no confidencial para inspección por las partes interesadas. Ninguna de las partes presentó observaciones sobre la selección de Turquía como país análogo en el presente caso.
(64)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que Turquía es un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3. Valor normal
(65)
Dado que ninguna de las empresas que solicitó el trato de economía de mercado pudo demostrar que cumpliera los requisitos para obtenerlo, y las otras dos empresas que fueron seleccionadas para formar parte de la muestra no solicitaron el trato de economía de mercado, el valor normal para todos los productores exportadores chinos se determinó, como se ha explicado en el considerando 57, a partir de los precios realmente pagados o por pagar o del valor normal calculado en Turquía para el producto similar. Tras la decisión de utilizar los precios pagados o por pagar en la Unión, se calculó el valor normal a partir de los datos verificados en los locales de los productores turcos que cooperaron que se enumeran en el considerando 14.
(66)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas del producto similar a clientes independientes eran representativas. Se determinó que las ventas del productor turco que cooperó del producto similar eran representativas en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por los productores exportadores incluidos en la muestra.
(67)
La Comisión examinó a continuación si se podía considerar que esas ventas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. Las ventas se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción en el mercado turco durante el PI.
(68)
Para los tipos de producto en los que más del 80 % del volumen de ventas de dicho tipo de producto en el mercado interior era superior a los costes y la media ponderada de los precios de venta de dicho tipo era igual o superior al coste unitario de producción, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de los precios reales en el mercado interno de todas las ventas, fueran o no rentables, del tipo de producto en cuestión.
(69)
Cuando el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción unitario, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables en el mercado interior de ese tipo durante el PI.
(70)
Cuando no hubo ventas interiores de un tipo de producto particular por el productor turco que cooperó, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(71)
En cuanto a los tipos de producto que el productor turco que cooperó no vendía en el mercado interno, pero sí en otros mercados, el valor normal se calculó sumando los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio al coste de producción del mismo tipo de producto vendido en otros mercados. En lo que respecta a los tipos de producto que el productor turco que cooperó no vendía en ningún caso, el valor normal se calculó sumando los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio al coste de producción de todos los tipos de producto.
(72)
De conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, los importes de los gastos de venta, generales y administrativos, y el beneficio se calcularon sobre la base de los datos reales de la producción y de las ventas en el curso de operaciones comerciales normales del producto similar del productor turco.
4. Precios de exportación
(73)
Los productores exportadores exportaron a la Unión directamente a clientes independientes o a través de empresas vinculadas establecidas en la Unión.
(74)
Cuando las ventas de exportación a la Unión se realizaron directamente a clientes independientes de la Unión, los precios de exportación se establecieron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por el producto en cuestión, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(75)
Cuando las ventas de exportación a la Unión se realizaron a través de empresas vinculadas establecidas en la Unión, los precios de exportación se determinaron con arreglo a los primeros precios de reventa a clientes independientes de la Unión por parte de esas empresas vinculadas, de acuerdo con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. Se realizaron ajustes para tener en cuenta todos los gastos realizados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, así como el beneficio. En cuanto al margen de beneficio, se utilizó el beneficio obtenido por dos importadores no vinculados del producto afectado dado que el beneficio real del importador vinculado no se consideró fiable por la relación existente entre el productor exportador y el importador vinculado.
5. Comparación
(76)
Dado que las importaciones chinas eran de empresas de marca de distribuidor, las comparaciones únicamente se realizaron a partir de las ventas de productos de marca de distribuidor de la empresa turca que cooperó.
(77)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando el precio franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se efectuaron los ajustes apropiados relativos a los impuestos indirectos, el flete, los seguros, los costes de manipulación y garantía y los costes de los créditos siempre que se consideraron razonables, exactos y basados en pruebas verificadas. Se descartó de la comparación el peso del embalaje.
(78)
Al utilizar el sistema NCP para clasificar los tipos de producto, se observó un bajo grado de coincidencia para todos los productores exportadores incluidos en la muestra. Cuando no se pudo identificar ninguna coincidencia, se compararon tipos similares y se hicieron ajustes para las diferencias, tales como los tipos de embalaje. Cuando se ha utilizado la técnica basada en la similitud, se ha informado de ello a la parte implicada.
6. Márgenes de dumping
(79)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, el margen de dumping de los productores exportadores incluidos en la muestra se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación expresados como porcentaje del precio CIF en la frontera de la Unión, no despachado de aduana.
(80)
Para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, se calculó una media ponderada de esos tres márgenes de dumping.
(81)
Teniendo en cuenta el modesto grado de cooperación por parte de China (alrededor del 60 %), se consideró adecuado establecer el margen de dumping del país, aplicable a todos los demás productores exportadores chinos, a partir de las transacciones de los exportadores que colaboraron en las que se detectó el mayor nivel de dumping.
(82)
Los márgenes de dumping provisionales así establecidos, expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Cuadro 1
Márgenes de dumping
Nombre de la empresa
Situación
Margen de dumping
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Trato individual
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Trato individual
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Trato individual
28,6 %
Otras empresas que cooperaron
35,2 %
Margen de dumping a escala nacional
43,4 %
E. PERJUICIO
1. Producción de la unión e industria de la unión
(83)
En la Unión existen 31 productores o grupos de productores del producto similar, la mayor parte de ellos relativamente pequeños. Serán denominados en lo sucesivo «la industria de la Unión», de conformidad con lo establecido en el artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base. El denunciante, Eurométaux, actuó en nombre de siete productores cuya producción colectiva, durante el PI, se elevaba a aproximadamente el 50 % de la producción total de la Unión de determinadas hojas de aluminio en rollos. Sin embargo, debe señalarse que los datos presentados por el denunciante, que se comprobaron en relación con otras fuentes disponibles, cubrían todas las empresas conocidas que producen y venden el producto afectado en el mercado de la Unión. Partiendo de esa base, la producción total del producto similar de la Unión se estimó en 91 000 toneladas durante el periodo de investigación. Teniendo en cuenta que, a través del denunciante, se recogió información, o bien estaba disponible, de todas las empresas conocidas que producen y venden el producto afectado en el mercado de la Unión, esta información se utilizará como indicadores macroeconómicos en la presente investigación.
2. Consumo de la unión
(84)
El consumo de la Unión se determinó a partir del volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, más las importaciones en el mercado de la Unión. Estos datos fueron transmitidos por el denunciante y se pusieron a disposición de todas las partes interesadas. Los datos proporcionados por los productores de la Unión se cotejaron con los datos recibidos por la Comisión durante los ejercicios de legitimación y muestreo. Los datos de las importaciones del producto afectado tanto para el país afectado como para terceros países se cotejaron con los datos de Comext disponibles en Eurostat. El denunciante señaló que estas cifras de ventas en el mercado de la Unión contenían determinados volúmenes producidos en China que ya estaban incluidos en las cifras de las importaciones. Por consiguiente, se dedujeron los volúmenes de ventas de determinados productores de la UE no incluidos en la muestra que también importaban de China. Esta deducción impidió que se contaran dos veces estos volúmenes de ventas dentro del consumo total.
(85)
Con arreglo a todo ello, se comprobó que el consumo de la Unión había evolucionado del siguiente modo:
Cuadro 1
Consumo en la UE (toneladas)
2008
2009
2010
PI
Importaciones totales
4 600
7 600
10 300
14 300
Producción de la Unión vendida en el mercado de la Unión
91 000
91 500
87 700
82 456
Consumo total
95 600
99 100
98 000
96 756
Índice (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
El consumo total en el mercado de la UE apenas fluctuó durante el periodo considerado. El motivo de esta estabilidad es que el mercado de la UE para el producto afectado está maduro y, tratándose de un producto generalmente utilizado en el hogar, no está sometido a fluctuaciones a pesar de la crisis económica.
3. Importaciones procedentes del país afectado
3.1. Volumen y cuota de mercado
(87)
Los volúmenes de las importaciones se obtuvieron del denunciante, que ajustó los datos estadísticos de Eurostat en función de su conocimiento del mercado. Este ajuste era necesario debido a que las estadísticas de los códigos NC contienen importaciones que no son el producto afectado. El ajuste se basaba en el conocimiento acerca de las exportaciones al mercado de la UE de los diferentes países exportadores, así como en el precio de importación, que indicaría si la importación era del producto afectado o no. Las cifras detalladas y la metodología se pusieron a disposición de las partes interesadas en el anexo 3 de la denuncia. Con arreglo a estos datos, las importaciones en la Unión procedentes de China evolucionaron como sigue durante el periodo considerado:
Cuadro 2
Importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PI
Importaciones de China (toneladas)
4 270
6 836
9 839
12 994
Índice (2008 = 100)
100
160
230
304
Cuota de mercado
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Índice (2008 = 100)
100
154
225
301
Fuente: el denunciante
(88)
Después de la investigación antidumping sobre la principal materia prima y el producto de origen (hojas de aluminio en rollos de gran tamaño), que desembocó en la imposición de derechos a los productores chinos en 2009, se incrementaron sustancialmente los volúmenes de las importaciones procedentes de China. El volumen de las importaciones del producto afectado se incrementó en más del 200 % durante el periodo considerado.
(89)
La cuota de mercado de los productores exportadores chinos muestra la misma tendencia al alza de las importaciones durante el periodo considerado, y pasó del 4,5 % en 2008 al 13,4 % durante el PI.
3.2. Precios de las importaciones objeto de dumping y subcotización de precios
(90)
Los precios medios de las importaciones procedentes de China evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Precios de las importaciones procedentes de China
2008
2009
2010
PI
Precio CIF medio en EUR/tonelada
(3)
2 335
2 600
2 518
Índice (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Fuente: Eurostat
(91)
Debe señalarse que los precios de importación chinos son en gran medida un reflejo de los precios de las materias primas chinas (principalmente aleaciones de aluminio). Sin embargo, los precios de las importaciones se redujeron el 3 % en el PI en comparación con 2010, en un momento en el que los precios de las materias primas se incrementaron aproximadamente el 4 % (véase el cuadro siguiente).
Cuadro 4
Evolución de los precios medios del aluminio chinos
2008
2009
2010
PI
Media ponderada del precio de entrega inmediata del SHFE por tonelada (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Índice (2008 = 100)
100
84
104
108
Fuente: Shanghai Futures Exchange (SHFE), sin IVA.
(92)
Dado que todas las importaciones chinas conocidas eran de empresas de marca de distribuidor, las comparaciones de la subcotización (y el abaratamiento) únicamente se realizaron a partir de las ventas de productos de marca de distribuidor de la industria de la Unión.
(93)
Para determinar la subcotización de los precios durante el PI, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto cobrados por los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados de las importaciones de productores chinos que cooperaron cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio CIF con ajustes adecuados para tener en cuenta los derechos de aduana en vigor y los costes posteriores a la importación.
(94)
Se compararon los precios de transacciones para cada tipo particular en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, tras deducir bonificaciones y descuentos. El resultado de la comparación, expresada en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el PI, mostró la existencia de un margen de subcotización medio ponderado del 10,0 % por parte de los productores exportadores chinos.
4. Situación económica de la industria de la unión
4.1. Observaciones preliminares
(95)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
(96)
Los indicadores macroeconómicos (producción, capacidad, utilización de la capacidad, volumen de ventas y cuota de mercado) se evaluaron al nivel de toda la industria de la Unión. La evaluación se basó en la información facilitada por el denunciante, que se cotejó con los datos proporcionados por los productores de la Unión que cooperaron.
(97)
El análisis de los indicadores microeconómicos (precios unitarios medios, empleo, salarios, productividad, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de financiación) se realizó al nivel de los productores de la Unión incluidos en la muestra. La evaluación se basó en la información que comunicaron, debidamente verificada.
4.2. Indicadores macroeconómicos
4.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
Cuadro 5
Producción de la Unión, capacidad de producción y utilización de la capacidad totales
2008
2009
2010
PI
Volumen de producción (toneladas)
95 500
95 000
93 000
91 000
Índice (2008 = 100)
100
99
97
95
Capacidad de producción (toneladas)
160 000
164 000
164 000
164 000
Índice (2008 = 100)
100
103
103
103
Utilización de la capacidad
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Índice (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
El cuadro anterior muestra que la producción disminuyó durante el periodo considerado a pesar de que el consumo permaneciera estable durante ese mismo periodo. Aunque la capacidad de producción permaneció moderadamente estable durante el periodo considerado, la utilización de la capacidad siguió la misma tendencia a la baja de la producción.
4.2.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
Cuadro 6
Volumen de ventas y cuota de mercado
2008
2009
2010
PI
Volumen de ventas en el mercado de la UE (toneladas)
91 000
91 500
87 700
82 456
Índice (2008 = 100)
100
101
96
91
Cuota de mercado
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Índice (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
El volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 9 % durante el periodo considerado y su cuota de mercado descendió de manera continua, pasando del 95,2 % en 2008 al 85,2 % durante el PI.
4.2.3. Crecimiento
(100)
La caída de los volúmenes de venta en la UE y la cuota de mercado de la industria de la Unión durante el periodo considerado debe considerarse en el contexto de un consumo estable durante el mismo periodo, tal como se describe en el considerando 85.
4.3. Datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra (indicadores microeconómicos)
4.3.1. Precios unitarios medios en la Unión y coste de producción
Cuadro 7
Precios de venta
2008
2009
2010
PI
Precio unitario en la UE para clientes no vinculados
(euros por tonelada)
4 479
3 950
4 237
4 378
Índice (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
La tendencia de los precios de venta medios (incluidos los productos de marca o no) muestra un descenso del 2 % durante el periodo considerado. Sin embargo, no se consideró que los precios de venta fueran un indicador fiable de perjuicio debido a que estaban muy influidos por los precios de las materias primas (principalmente aluminio), que mostraron una tendencia similar durante el periodo considerado. Globalmente, los precios de 2010 y el PI fueron suprimidos debido a la subcotización descrita en el considerando 94.
4.3.2. Empleo, productividad y salarios
Cuadro 8
Empleo, productividad y salarios
2008
2009
2010
PI
Número de trabajadores
301
314
287
284
Índice (2008 = 100)
100
104
95
94
Productividad (unidades por trabajador)
143
138
141
138
Índice (2008 = 100)
100
96
98
96
Salario por trabajador
41 070
38 913
44 115
43 600
Índice (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
El número de trabajadores se redujo el 6 % durante el periodo considerado, aunque los salarios por trabajador se incrementaron ligeramente. Además, la disminución de los trabajadores no desembocó en un incremento de la productividad, ya que la bajada de los volúmenes de ventas, tal como se describe en el considerando 99, fue incluso superior. De hecho, la productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción por trabajador y por año, disminuyó ligeramente durante el periodo considerado. Alcanzó su nivel más bajo en 2009, después de lo cual empezó a recuperarse en 2010, aunque sin alcanzar los niveles iniciales. Durante el PI, la productividad volvió a su nivel más bajo de 2009.
4.3.3. Existencias
Cuadro 9
Existencias
2008
2009
2010
PI
Existencias al cierre
2 873
2 994
3 092
3 534
Índice (2008 = 100)
100
104
108
123
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Índice (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Aunque las empresas de la industria de la Unión incluidas en la muestra mantuvieron sus existencias a un nivel bajo utilizando un sistema de producción sobre pedido, algunos productos comunes se guardaron como existencias. El nivel de las existencias se incrementó significativamente tanto en términos absolutos como en porcentaje de la producción. Durante el periodo considerado, el nivel de las existencias al fin del año se incrementó del 6,7 % al 9,1 %.
4.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de financiación
Cuadro 10
Rentabilidad
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad de las ventas en la UE (% de las ventas netas)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Índice (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
La rentabilidad de la industria de la Unión se determinó expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar como porcentaje del volumen de negocio de estas ventas. La rentabilidad calculada de este modo alcanzó su máximo nivel en 2009 debido a los menores costes de adquisición de la principal materia prima (el aluminio). El beneficio se redujo a partir de 2009 y alcanzó el 0,7 % durante el PI. Estas cifras de rentabilidad cubren todos los segmentos del mercado, incluido el segmento relativamente rentable de los productos con marca, que estaba sometido en mucha menor medida a la competencia de las importaciones chinas a bajo precio. De hecho, el segmento de la marca de distribuidor por sí solo tuvo sustanciales pérdidas durante el PI.
(105)
La industria de la Unión no mencionó la capacidad para financiarse como un problema importante.
Cuadro 11
Flujo de caja, inversiones y rendimiento de la inversión
2008
2009
2010
PI
Flujo de caja
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Índice (2008 = 100)
100
137
95
61
Inversiones (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Índice (2008 = 100)
100
47
60
37
Rendimiento de la inversión
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Índice (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
El flujo de caja, que es la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, así como el rendimiento de la inversión, experimentaron una tendencia negativa similar a la del rendimiento sobre el volumen de negocio.
(107)
En 2008, un productor de la UE invirtió en instalaciones de almacenamiento adicionales. Durante los otros años del periodo considerado, no se han descubierto grandes inversiones en relación con las empresas de la industria de la Unión incluidas en la muestra.
4.3.5. Magnitud del margen real de dumping
(108)
Los márgenes de dumping se indican en la sección sobre el dumping. Todos los márgenes establecidos están significativamente por encima del nivel de minimis. Por otra parte, dados el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, la repercusión del margen real de dumping en el mercado de la UE no puede considerarse insignificante.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(109)
De la investigación se desprende que muchos de los indicadores de perjuicio relativos a la situación económica de la industria de la Unión se deterioraron o no evolucionaron en consonancia con el consumo durante el periodo considerado. Esta observación se aplica especialmente al periodo que va de 2010 al final del PI.
(110)
Durante el periodo considerado, en un contexto de consumo estable, el volumen de importaciones procedentes de China se incrementó continuamente y de manera significativa. Al mismo tiempo, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó globalmente en un 9 % y su cuota de mercado descendió alrededor de 10 puntos porcentuales. Asimismo, el volumen de existencias de la industria de la Unión se incrementó de manera significativa, lo que es una indicación de su incapacidad para vender el producto. Las importaciones objeto de dumping a bajo precio no dejaron de aumentar durante el periodo considerado, subcotizando significativamente los precios de la industria de la Unión durante el PI.
(111)
Además, los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión, como el flujo de caja y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados en 2010 y durante el PI.
(112)
Habida cuenta de lo anterior, se llega a la conclusión de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante de conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Introducción
(113)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping originarias de China habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado a la industria de la Unión, para cerciorarse de que los perjuicios causados por esos otros factores no se atribuyesen a las importaciones objeto de dumping.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(114)
Al final de 2009 se impusieron derechos antidumping a las hojas de aluminio en rollos de gran tamaño originarias de China. A partir de esta fecha, se incrementaron rápidamente las importaciones del producto afectado (el producto transformado). Estos incrementos coincidieron con un deterioro de la situación de la industria de la Unión.
(115)
La investigación mostró que el consumo de la Unión permaneció estable durante el periodo considerado, mientras que el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de China se incrementó fuertemente, más de un 200 %. La cuota de mercado de estas importaciones también se incrementó del 4,5 % en 2008 al 13,4 % durante el PI (es decir, alrededor de 9 puntos porcentuales). Al mismo tiempo, el volumen de ventas de la industria de la Unión disminuyó en un 9 % y su cuota de mercado también descendió en 9 puntos porcentuales, del 95,2 % en 2008 al 85,2 % durante el PI.
(116)
Con respecto a la presión sobre los precios, hay que destacar que los productores exportadores chinos subcotizaron a la industria de la Unión durante el PI. La presión sobre los precios con volúmenes crecientes permitió a los productores exportadores chinos conseguir contratos con clientes importantes (minoristas y mayoristas). Para mantener contratos, la industria de la Unión tuvo que renunciar a subidas de precios que le resultaban necesarias para compensar los incrementos de los precios del aluminio. La subcotización durante el PI fue de alrededor del 10 % y, ese año, la industria de la Unión incrementó los precios medios un 3 % a fin de reflejar el incremento de los costes de las materias primas, mientras que los productores exportadores chinos redujeron sus precios en el mercado de la UE aproximadamente un 3 % (véase el cuadro 3). Esto provocó un deterioro significativo de la rentabilidad de la industria de la Unión.
(117)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se concluye que el gran aumento de importaciones objeto de dumping procedentes de China a precios que subcotizaban los de la industria de la Unión ha desempeñado un papel determinante en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión, lo que se refleja en particular en su mala situación financiera, en el descenso del volumen de ventas y de cuota de mercado y en el deterioro de muchos de los indicadores de perjuicio.
3. Efecto de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de terceros países
(118)
En el cuadro siguiente se indica el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países durante el periodo considerado. El denunciante ha proporcionado las cantidades y las tendencias de los precios, que se basan en datos de Eurostat.
Cuadro 12
Importaciones procedentes de terceros países
2008
2009
2010
PI
Importaciones procedentes de terceros países
330
764
461
1 306
Índice (2008 = 100)
100
231
140
396
Cuota de mercado
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Índice (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Las importaciones procedentes de terceros países (principalmente India, Rusia, Taiwán y Turquía) se incrementaron un 300 % durante el periodo considerado. Sin embargo, la cuota de mercado total de estas importaciones en la UE sigue siendo marginal. Por tanto, no pueden haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el PI.
3.2. Volúmenes y precios de exportación
(120)
En el cuadro siguiente se indica el volumen de las exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el periodo considerado. Las cantidades y las tendencias de los precios son cifras verificadas de los productores incluidos en la muestra.
Cuadro 13
Exportaciones de los productores de la Unión incluidos en la muestra
2008
2009
2010
PI
Volumen de las exportaciones de la UE
1 900
1 800
1 600
1 700
Índice (2008 = 100)
100
95
84
89
Exportaciones como porcentaje de la producción
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Índice (2008 = 100)
100
95
86
94
Precios de exportación
3 792
3 460
3 447
3 565
Índice (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Los volúmenes de las exportaciones de los productores incluidos en la muestra no fueron significativos durante el periodo considerado y nunca representaron más del 2 % de los volúmenes producidos. Siguieron una tendencia similar a la de los volúmenes de ventas en el mercado europeo. A la vista de sus volúmenes limitados, el desarrollo de las exportaciones de la industria de la Unión no contribuyó al importante perjuicio sufrido.
3.3. Impacto de la crisis económica
(122)
La crisis económica no ha producido ninguna contracción del consumo de la Unión durante el periodo considerado. Tal como cabía esperar de un producto doméstico que no es de lujo, la crisis financiera no ha tenido ningún impacto en el consumo de hojas de aluminio en rollos, que sigue siendo un producto muy estable de la industria de la transformación y el envasado de alimentos. Así pues, la crisis económica no ha contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión durante el periodo de investigación.
3.4. Competencia en el mercado de la Unión
(123)
Existe una fuerte competencia en el mercado de la Unión si se tiene en cuenta que la industria de la Unión es muy diversa (hay más de 30 productores) y que uno de sus principales clientes es el poderoso sector minorista.
(124)
Durante muchos años, los principales minoristas de la Unión Europea han creado sus propias marcas (marcas de distribuidor), lo cual, en lo que respecta a las hojas de aluminio en rollos, ha reducido gradualmente el volumen de ventas de las propias marcas de los productores. Esto ha sido perjudicial para los productores de la industria de la Unión, que han sufrido caídas de las ventas del segmento de los productos con marca, que es más rentable, y les ha obligado a una mayor competencia entre ellos en el segmento cada vez mayor de las marcas de distribuidor.
(125)
Sin embargo, se trata de un proceso gradual a lo largo de muchos años y la investigación ha mostrado que el segmento de la marca de distribuidor solamente se ha incrementado del 83 % al 84 % desde 2010 hasta el PI. Por tanto, aunque este incremento haya tenido un impacto reducido en los productores de la UE, no explica la magnitud de las tendencias perjudiciales que han experimentado.
3.5. Evolución del coste de producción de la industria de la Unión
(126)
Las partes interesadas argumentaron que las fluctuaciones en el coste de producción, principalmente el precio del aluminio, habían contribuido al perjuicio.
(127)
El coste de producción de las hojas de aluminio en rollos está estrechamente vinculado con la evolución del precio del aluminio, que es la principal materia prima utilizada para producir este producto. El LME es la referencia mundial para los precios del aluminio.
Cuadro 14
Evolución de los precios medios del aluminio del LME
2008
2009
2010
PI
Precio medio al contado del LME por tonelada en USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Índice (2008 = 100)
100
64
78
90
Fuente: LME
(128)
La evolución que se presenta más arriba es consecuencia de la crisis financiera que se inició hacia octubre de 2008. Los precios del aluminio se redujeron por la menor demanda y se recuperaron en cierta medida al final del PI. Sin embargo, la industria de las hojas de aluminio en rollos normalmente fija sus precios tomando como referencia el LME, a lo que añade un margen por los costes de transformación y el beneficio. Esto significa que, en circunstancias normales, las fluctuaciones en el valor de referencia del LME no tienen gran impacto en la situación de la industria de las hojas de aluminio en rollos, ya que los precios de los productos acabados evolucionan paralelamente a los precios del LME. De hecho, la industria de la Unión siempre ha existido en un entorno de fluctuaciones de los precios del aluminio.
(129)
También se argumentó que la industria de la Unión tiene un equipo ineficiente, lo cual ha contribuido al perjuicio. Debe señalarse que la investigación no ha confirmado esta afirmación y que, de hecho, los costes de transformación de la UE y de China eran globalmente bastante similares. Además, si existieran estas ineficiencias, ello significaría que la rentabilidad de la industria de la Unión habría sido baja durante muchos años, y este tipo de afirmación no explica la pérdida de cuota de mercado, volumen de ventas y rentabilidad que se produjo desde 2009 hasta el PI.
(130)
Habida cuenta de todo ello, no puede considerarse que las fluctuaciones de los precios del aluminio o la supuesta falta de eficiencia en la producción sean la causa del perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3.6. Exceso de capacidad
(131)
Tal como se ha mencionado más arriba, la utilización de la capacidad de los productores europeos era relativamente baja durante el periodo considerado. Sin embargo, dado que los productores de la Unión pueden utilizar la misma maquinaria para rebobinar otros productos (tales como películas plásticas), no se considera que las cifras de utilización de la capacidad sean un importante factor de causalidad. Asimismo, las cifras de utilización de la capacidad ya eran bastante bajas en 2008 y 2009, cuando las tasas de rentabilidad y la situación de la industria en general eran satisfactorias.
(132)
Por consiguiente, se concluyó que el exceso de capacidad no era una causa importante del perjuicio sufrido por los productores de la UE.
4. Conclusión sobre la causalidad
(133)
El análisis que antecede demuestra que se registró un incremento sustancial del volumen y de la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping originarias de China, especialmente entre 2010 y el PI. Se constató que estas importaciones subcotizaban los precios cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PI.
(134)
Este incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de China objeto de dumping coincidió con la evolución negativa de la situación económica de la industria de la Unión. Esta situación empeoró durante el PI, cuando la industria de la Unión siguió perdiendo cuota de mercado y rentabilidad, y otros indicadores financieros, como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones, alcanzaron sus niveles más bajos.
(135)
El análisis de los demás factores conocidos, incluida la crisis económica, mostró que cualquier incidencia negativa de dichos factores no puede romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(136)
Habida cuenta del análisis anterior, en el que se distinguen y separan debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las exportaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las exportaciones objeto de dumping procedentes de China han provocado un perjuicio importante a la industria de la Unión, de conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observaciones preliminares
(137)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no beneficiaría el interés de la Unión. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los importadores/mayoristas y los minoristas del producto afectado.
2. Interés de la industria de la unión
(138)
La industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Hay que recordar que muchos de los indicadores de perjuicio mostraron una tendencia negativa durante el periodo considerado. Si no se toman medidas, parece inevitable que se siga deteriorando la situación de la industria de la Unión. La situación de la industria de la Unión se deterioró rápidamente después de la imposición de medidas antidumping al producto de origen (hojas de aluminio en rollos de gran tamaño) en 2009. Dado que siguen existiendo en el mercado los mismos problemas estructurales en el sector chino del aluminio que ya se habían observado durante la investigación, la industria de la Unión alegó que también debería estar protegida de la competencia desleal.
(139)
Se espera que el establecimiento de derechos antidumping provisionales restaure unas condiciones de comercio efectivas en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión ajustar los precios del producto investigado para reflejar los costes de los diversos componentes y las condiciones del mercado. También es previsible que, gracias a la imposición de medidas provisionales, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el periodo considerado, con un efecto positivo adicional en su rentabilidad y su situación financiera en general.
(140)
Si no se impusiesen medidas, es de prever que se siguiese perdiendo cuota de mercado y que la industria de la Unión siguiese teniendo pérdidas, especialmente en el sector de las marcas de distribuidor. Esto daría lugar a una situación insostenible a medio y largo plazo. Teniendo en cuenta la tendencia decreciente de la rentabilidad y otros indicadores financieros tales como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones, cabe prever que la mayoría de los productores de la Unión no podrían seguir siendo competitivos en el mercado si no se impusiesen medidas.
(141)
Además, la industria de la Unión suministra a sus clientes (principalmente minoristas y mayoristas) otros productos de envasado y transformación de alimentos, tales como películas plásticas y productos de papel. Algunos de estos productos se producen con el mismo equipo de rebobinado que el que se utiliza para el producto afectado. El producto afectado es un importante segmento de la cartera de productos que venden las diferentes empresas de la industria de la Unión, en la medida en que, para algunos, representa más del 50 % del volumen de negocios. En caso de que la situación del producto afectado se deteriorara aún más, esto también supondría una amenaza para la producción de los otros productos en la Unión.
(142)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que la imposición de derechos antidumping redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
3. Interés de los importadores/mayoristas
(143)
En lo que respecta a los importadores, un amplio porcentaje de las importaciones del producto afectado, que se estima en aproximadamente el 50 % durante el PI, corresponde a dos importantes actores del mercado europeo que adquieren sus productos en China.
(144)
Uno de estos importadores está vinculado a un productor exportador que cooperó incluido en la muestra (CeDo Shanghai). El Grupo CeDo ha elaborado una estrategia de doble aprovisionamiento, de manera que las hojas de aluminio que venden en el mercado de la Unión se producen tanto en China como en la Unión. Esta empresa indicó que las medidas antidumping supondrían una amenaza para esta estrategia y reducirían su rentabilidad. Sin embargo, las medidas propuestas no están dirigidas a ninguna empresa concreta sino que tienen como objetivo reestablecer unas condiciones comerciales equitativas en el mercado de la Unión.
(145)
La investigación no ha podido determinar si el otro gran importador (Quickpack) está vinculado a alguno de sus proveedores chinos. Esto se debe a que, aunque se le haya invitado a participar en la investigación, decidió no cooperar. Por consiguiente, no está claro el impacto que pudiera tener cualquier derecho, del nivel propuesto, en su negocio.
(146)
De los importadores restantes, solamente dos cooperaron en esta investigación respondiendo al cuestionario. Sus respuestas representan alrededor del 6 % de las importaciones totales procedentes de China. Estas empresas alegaron que, si se impusiera un derecho antidumping, podrían verse obligadas a abandonar el mercado de las hojas de aluminio, a pesar de que otros productos representen más del 80 % de su volumen de negocios, debido a que estas dos empresas importan muchos otros productos en el sector de los productos domésticos y los alimentos.
(147)
Otro importador/productor (Terinex Ltd) no respondió al cuestionario, pero transmitió su opinión basada en el mercado del Reino Unido. Terinex Ltd explicó que su aprovisionamiento en China subcotiza su propia producción, pero que, al tratarse de un pequeño actor en el mercado, no consideraba que sus importaciones fueran perjudiciales para la industria de la Unión. Sin embargo, si se tienen en cuenta todas las importaciones procedentes de China (a partir del considerando 87), en ese caso, tal como se explica a partir del considerando 114, se observa que las importaciones procedentes de China son una causa importante del perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Dado que el volumen de negocios del producto afectado es relativamente pequeño en relación con el total de las actividades de la empresa, no es probable que la imposición de medidas tenga grandes repercusiones en sus beneficios totales.
(148)
En cuanto al sector importador en general (tanto si está vinculado como si no), no puede excluirse que la imposición de medidas afecte negativamente a este sector debido a que es probable que un derecho haga que las importaciones sean menos atractivas, y la industria de la Unión probablemente podría recuperar algunos pedidos/contratos en detrimento del sector importador. No obstante, esto se haría sobre la base de la reintroducción de una competencia leal y el impacto en el sector importador en su conjunto no sería desproporcionado.
(149)
Sobre la base de lo anterior, se concluye provisionalmente que el impacto sobre los importadores no sería tal que hubiera de considerarse que las medidas van en contra del interés general de la Unión.
4. Interés de los minoristas
(150)
Seis minoristas cooperaron en la investigación. Estos minoristas pueden considerarse representativos teniendo en cuenta su amplia distribución geográfica en la Unión Europea así como los diferentes tamaños de sus volúmenes de negocios. Todos ellos se oponen a la imposición de cualquier medida aduciendo que con ello se impondrían unos costes adicionales a sus empresas y que las medidas restringirían su gama de proveedores.
(151)
Sin embargo, se desprende claramente de sus respuestas que el producto investigado es una pequeña parte del volumen de negocios de estos minoristas (en cualquier caso menos del 1 %), y cualquier medida antidumping tendría un impacto reducido o nulo en su volumen de negocios o sus beneficios.
5. Interés de los consumidores
(152)
La Comisión se puso en contacto con una asociación de consumidores, que respondió que no estaba interesada en colaborar en la investigación. Ninguna otra asociación de consumidores se dio a conocer.
(153)
El impacto de los derechos antidumping en los consumidores sería probablemente muy limitado dado que las hojas de aluminio en rollos representan un porcentaje muy pequeño del presupuesto semanal de los consumidores. Además, se espera que cualquier incremento de los precios de este producto a nivel minorista provocado por la imposición de derechos sea muy limitado o inexistente.
6. Conclusión sobre el interés de la unión
(154)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado originarias de China.
H. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(155)
Teniendo en cuenta las conclusiones a las que se ha llegado en relación con el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, conviene imponer medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping causen nuevos perjuicios a la industria de la Unión.
(156)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión, sin sobrepasar los márgenes de dumping determinados.
(157)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones con dumping, vendiendo el producto similar en la Unión.
(158)
En anteriores investigaciones relativas a las hojas de aluminio (rollos de gran tamaño) el margen de beneficio normal se estableció en el 5 % con arreglo a lo descrito más arriba. El denunciante declaró que un 6 % sería un margen de beneficio razonable para la industria, en ausencia de prácticas de dumping perjudiciales. Sin embargo, no logró justificar debidamente esta afirmación y, por consiguiente, al no existir ninguna otra observación a este respecto, se considera adecuado recurrir al margen de beneficio del 5 % establecido en la anterior investigación. Por tanto, se considera provisionalmente que un margen de beneficio del 5 % del volumen de negocios podría tomarse como la cifra apropiada que la industria de la Unión podría haber esperado obtener en ausencia de dumping perjudicial. Con arreglo a estas consideraciones, se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. El precio no perjudicial se obtuvo deduciendo de los precios de venta en la UE los beneficios realizados durante el periodo de investigación, y sustituyéndolos por el margen de beneficio mencionado.
(159)
A continuación, se determinó el necesario incremento del precio a partir de la comparación del precio de importación medio ponderado de los productores exportadores radicados en China que cooperaron, como se determinó en los cálculos de la subcotización de los precios, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el PI. Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del valor CIF medio de importación.
2. Medidas provisionales
(160)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(161)
Por tanto, los tipos del derecho antidumping se han establecido comparando los márgenes de eliminación del perjuicio y los márgenes de dumping. En consecuencia, los tipos de derecho antidumping propuestos son los siguientes:
Derechos antidumping provisionales propuestos
Nombre de la empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho provisional
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Otras empresas que cooperaron
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Margen de dumping a escala nacional
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento para las empresas individuales se han fijado a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplicarán, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de China y fabricados por las empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo del derecho aplicable a «las demás empresas».
(163)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping de los que se benefician empresas individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (4) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas nacionales y de exportación, derivada, por ejemplo, de un cambio de nombre o de cambios en las entidades de producción o venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
I. DISPOSICIÓN FINAL
(164)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un periodo en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Debe hacerse constar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse a efectos de cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de hojas de aluminio de espesor igual o superior a 0,007 mm pero inferior a 0,021 mm, sin soporte, simplemente laminadas, incluso gofradas, presentadas en rollos de peso inferior o igual a 10 kg, clasificadas actualmente en los códigos NC ex 7607 11 11 y ex 7607 19 10 (códigos TARIC 7607111110 y 7607191010) originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Todas las demás empresas
35,4 %
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009, las partes afectadas podrán presentar observaciones sobre la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 2012.