РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 875/2013 НА СЪВЕТА
от 2 септември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 291, параграф 2 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 682/2007 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2001 90 30 и ex 2005 80 00, с произход от Тайланд („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито в размер между 3,1 и 12,9 %.
(2)
Регламент (ЕО) № 954/2008 (3) измени Регламент (ЕО) № 682/2007 по отношение на митническата ставка, наложена на едно дружество и на „всички други дружества“. Изменените митнически ставки са между 3,1 и 14,3 %. Бе освободен от мито вносът от двама тайландски производители износители, от които бяха приети гаранции за минимален ценови праг с Решение 2007/424/ЕО на Комисията (4).
(3)
С Регламент (ЕО) № 847/2009 (5) Съветът счете, че поетите гаранции за минимален ценови праг с фиксирани минимални цени на вноса вече не са подходящи за преодоляването на вредните последици от дъмпинга. Вследствие на това приетите гаранции за минимален ценови праг бяха оттеглени и предложените гаранции от 10 други тайландски производители износители бяха отхвърлени.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (6) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 19 март 2012 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) („жалбоподателя“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай повече от 50 %, от общото производство на приготвена и консервирана сладка царевица на зърна в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, на 19 юни 2012 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването за продължаване на дъмпинга обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(8)
Комисията официално уведоми заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители от Тайланд, несвързаните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители от Тайланд и несвързани вносители в Съюза, участващи в разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
По отношение на подбора на извадката от производители износители от Тайланд Комисията получи пълна информация от 17 производители износители, от които 9 са осъществявали износ за Съюза по време на РПП. Решено бе да се подбере извадка от 3 производители износители, чийто комбиниран износ представлява 90 % от общото количество, изнесено за Съюза от оказалите съдействие производители износители по време на РПП.
(12)
Тъй като бе получен само един отговор от несвързан вносител, за несвързаните вносители не бе приложена извадка.
(13)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза с цел определяне на вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която е разполагала Комисията при започването на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителите, производствен обем и географско местоположение в Съюза. Предложената извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Освен това предложената извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като обхваща три различни държави членки. Производителите от Съюза бяха консултирани относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване. Като се има предвид, че не са се отзовали други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(14)
Две от заинтересованите страни заявиха, че извадката от производители от Съюза е била подбрана само сред заявителите и че е следвало да се положат усилия да се подбере извадка извън групата на заявителите.
(15)
Все пак всички известни производители от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, бяха поканени да окажат съдействие. Десет от производителите от Съюза - както от групата на заявителите, така и извън нея, представиха информация за извадката. Както е обяснено в съображение 13, подбраната извадка съответства на най-големия представителен обем на производство, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време и който представлява 58 % от общото производство на промишлеността на Съюза. Комисията смята, че подбраната извадка е представителна от гледна точка на географското местоположение, независимо дали производителите са заявители или не. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(16)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на производителите износители и на производителите от Съюза, подбрани в извадката, и на несвързания вносител. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители в Съюза:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Франция,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Унгария,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Италия;
б)
производители износители от Тайланд:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни основания за това, получиха такава възможност.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30, както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00, с произход от Тайланд.
(19)
Разследването показа, че въпреки разликите в консервирането всички различни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни биологични и химични характеристики и принципно еднакво приложение.
(20)
Две от заинтересованите страни изтъкнаха, че кодовете по КН за сладка царевица не включват само разглеждания продукт, но и значителни количества консервирана бейби царевица, която не се произвежда от Съюза и не е сходен продукт. Те предполагат, че Комисията е включила и бейби царевица в своите данни.
(21)
Разследването обаче беше съсредоточено изключително върху продукта, предмет на мерките, който изключва бейби царевица, като за основа за анализа се използват съответните кодове по ТАРИК. Поради това твърдението се отхвърля като фактически неточно.
2. Сходен продукт
(22)
Установено бе, че сладката царевица, произвеждана и продавана в Съюза от промишлеността на Съюза, и сладката царевица, произвеждана и продавана в Тайланд, по същество има еднакви физически и химически характеристики и същата основна употреба като сладката царевица, произвеждана в Тайланд и продавана за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(23)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Предварителни забележки
(24)
Както бе посочено в съображение 10, с оглед на потенциално големия брой производители износители, изразили готовност да окажат съдействие при разследването, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено изготвянето на извадка. Подбрана бе извадка от трима производители износители, представляващи приблизително 90 % от общия износ, сред производителите износители, изразили готовност да окажат съдействие, за да се определи вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(25)
Тъй като общото количество на износа на тримата производители износители, включени в извадката, е представлявало приблизително 25 % от целия износ от Тайланд за Съюза по време на РПП, трябваше да се използва информация от други източници, като искането за преразглеждане и наличните статистически данни за износа (от тайландските митнически служби) и за вноса (от Евростат), за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга.
(26)
Продажбите на търговци в Тайланд, при които стоките са били предназначени за неизвестни местоназначения за износ, не бяха включени в определянето на дъмпинговия марж.
(27)
Както при първоначалното разследване, бе установено, че някои производители износители получават част от разглеждания продукт, който впоследствие продават, от външни доставчици. За целите на разследването продажбите на разглеждания продукт, който не е бил произведен от самите производители износители, не бяха взети предвид при определяне на съответните им дъмпингови маржове.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Определяне на нормалната стойност
(28)
В съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент за определянето на нормална стойност първо бе установено за всеки един от тримата производители износители дали техните общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт по време на РПП са били представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Съюза, т.е. дали обемът на продажбите на сходния продукт, предназначен за вътрешния пазар, е представлявал 5 % или повече от техния износ на разглеждания продукт за Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бяха счетени за представителни за едно от трите дружества, включени в извадката.
(30)
След това бе проверено дали видовете на сходния продукт, продавани от това дружество и предназначени за потребление на вътрешния пазар, са идентични или пряко сравними с видовете, предназначени за износ за Съюза. За всеки от тези видове бе установено дали продажбите на сходния продукт, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, са достатъчно представителни, когато представляват 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(31)
Установено бе, че по отношение на това дружество само един от видовете на сходния продукт е бил пряко сравним с вида, изнасян за Съюза. Освен това този конкретен вид се е продавал в достатъчно представителни количества и на вътрешния пазар.
(32)
След това бе проверено дали видът на продукта на дружеството, посочено в съображение 31, е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(33)
Установено бе, че повече от 80 % от обема на продажбите, предназначени за потребление на вътрешния пазар, е бил рентабилен и, в съответствие с член 2, параграф 4, всички сделки за този конкретен вид бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(34)
За вида на разглеждания продукт, за който продажбите на вътрешния пазар са били представителни и извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на този вид на вътрешния пазар по време на РПП.
(35)
За останалите двама производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар не бяха счетени за представителни (единият от които изобщо не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар), и за третия производител износител, чиито общи продажби бяха счетени за представителни, но по отношение на когото количествата на редица видове на сходния продукт, продадени на вътрешния пазар, не бяха счетени за представителни, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
Нормалната стойност бе конструирана, като към разходите за производство на всеки вид на продукта, изнасян за Съюза, бе добавена разумна по размер сума за разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалба.
(37)
В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент за двамата производители износители, които са имали продажби, предназначени за потребление на вътрешния пазар, в количества под или над 5 % от съответните им продажби за Съюза, разходите за реализация, общите и административните разходи и маржът на печалбата бяха взети от съответните продажби на дружеството на вътрешния пазар при обичайни търговски условия.
(38)
За третия производител износител, който не е продавал сходния продукт за потребление на вътрешния пазар, в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата, използвани за този трети производител износител, представляваха среднопретеглената стойност на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за другите двама производители износители, посочени в съображение 37.
(39)
Две от заинтересованите страни не възразиха срещу използваната методология, обяснена в съобръжение 37, т.е. използването на печалбата за целите на определянето на нормалната стойност, когато тази печалба се основава на вътрешните продажби на количества под 5 % от обема на продажбите за Съюза. Те считат, че когато се приема, че обемът на вътрешните продажби не е достатъчно голям, за да бъде представителен, тогава не следва да се използва и печалбата от такива сделки.
(40)
Въпреки това същата методология бе използвана в първоначалното разследване и при липсата на промяна в обстоятелствата Комисията счита, че тази методология е все още валидна за целите на настоящата процедура.
2.2. Определяне на експортната цена
(41)
Всички продажби на производителите износители, включени в извадката, са били осъществени пряко за несвързани клиенти в Съюза. Продажната цена бе следователно определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на цените, платени или дължими от тези независими клиенти в Съюза.
2.3. Сравнение и корекции
(42)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена бе направено въз основа на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(43)
Когато бе приложимо и надлежно обосновано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка и товарене, комисионите и банковите такси.
(44)
Освен това в съответствие с член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент и съгласно методологията, приложена в първоначалното разследване, бяха направени корекции за разликите в нивото на търговия за тези производители износители, чиито продажби на вътрешния пазар са с тяхна собствена марка, но чиито продажби за Съюза са с марката на търговците на дребно. Нивото на корекцията - изчислена под формата на намаление на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност, както е посочено в съображение 33 - бе оценено въз основа на съотношението между маржовете на печалбата на промишлеността на Съюза от продажбата на продукти с нейна собствена марка и на всички продукти. Маржът на печалбата бе следователно намален с между 20 и 50 %.
(45)
Две от заинтересованите страни счетоха, че вътрешният пазар на Тайланд и пазарът на Съюза не могат да се сравняват, тъй като размерът на пазара се различава и тъй като тайландските производители продават под своя собствена марка на вътрешния пазар.
(46)
На първо място следва да се припомни, че в съображение 22 бе установено, че сладката царевица, продавана на тайландския вътрешен пазар, и сладката царевица, продавана за износ за пазара на Съюза, са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(47)
Второ, поради различията в нивото на търговия бе направена корекция на маржа на печалбата - корекция надолу с между 20 и 50 % на маржа на печалбата, получена от продажбите на вътрешния пазар със собствена марка. Това също следва методологията, използвана при първоначалното разследване.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(48)
Въз основа на изложеното по-горе бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, са били между 8 и 44 %.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(49)
Производството на сладка царевица зависи от достъпа до прясно събрана царевица, която се доставя до консервната фабрика веднага след прибиране на реколтата. Прясно събраната царевица следва да бъде консервирана в рамките на 24 часа след като бъде събрана; следователно капацитетът за производство на разглеждания продукт е пряко свързан с наличието на прясно събрана царевица.
(50)
В Тайланд прибирането на реколтата трае около 9 - 10 месеца годишно, като всяка година се отглеждат 2 реколти. При оценяването на наличния технически капацитет за производство в анализа трябва да бъдат включени ограниченията, свързани със сезонния характер на суровините.
(51)
Тримата производители износители, включени в извадката, са имали общ технически капацитет между 130 000 и 150 000 тона. Действителната степен на използване на наличния технически капацитет е между 50 и 80 %.
(52)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че въпреки че признават методологията, използвана за съкращаване на техническия капацитет с достъпа до суровини, наличният свободен капацитет е преувеличен.
(53)
Както вече бе посочено в съображение 50, техническият капацитет не може да бъде използван напълно поради сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица. Все пак разследването показа, че някои от производителите, включени в извадката, използват 80 % и повече от капацитета, докато при други производители, включени в извадката, капацитетът се използва в много по-ниска степен. Тъй като всички производители имат сравним достъп до суровини, по-слабото използване на капацитета не може да се обясни единствено със сезонната липса на прясно прибрана реколта от сладка царевица.
(54)
Според информацията, предоставена от Тайландската асоциация на преработвателите на храни, общото количество на износ на Тайланд за останалата част от света е нараствало устойчиво с около 20 % през разглеждания период, достигайки обем от 150 000 - 200 000 тона по време на РПП. Това показва, че наличните количества сладка царевица могат и действително нарастват устойчиво, когато производителите износители имат нужда от допълнителни количества. В това отношение следва да се отбележи, че общият обем на производството на жълта царевица е между 4,1 милиона и 4,5 милиона тона в Тайланд по време на разглеждания период. Въпреки че се признава, че производството не може да преминава от жълта царевица към сладка царевица при съотношение 1:1, разликата в обема на производството на двата продукта показва, че дори ограничена по мащаб промяна в количествата на производство от жълта царевица към сладка царевица може да окаже голямо въздействие върху общото производство на сладка царевица в Тайланд.
(55)
На тази основа беше установено, че тримата производители, включени в извадката, могат да произвеждат допълнително количество от около 40 000-60 000 тона годишно („ефективен свободен капацитет“), което представлява около 2 до 3 пъти повече от общия износ от Тайланд на разглеждания продукт за Съюза.
(56)
Поради това ефективният свободен капацитет на включените в извадката производители сам по себе си може да се разглежда като значителен. В допълнение съществуват още 15 известни производители на разглеждания продукт в Тайланд, които също имат възможност за мащабно производство на сладка царевица в Тайланд.
(57)
От информацията, събрана от други източници, а именно:
-
информацията, събрана от представените в интернет данни на производителите износители,
-
информацията, събрана във връзка с изготвянето на извадка, и
-
информацията, събрана от базата данни, създадена съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент,
може да се заключи, че поне двама важни производители износители, единият от които е оказал съдействие по време на разследването, но не е бил подбран в извадката (и следователно не е предоставил никаква подробна информация в тази връзка), имат общ капацитет между 50 000 и 100 000 тона.
(58)
На последно място, няма доказателства за това, че нивото на потребление на тайландския вътрешен пазар или на пазара на трети държави би се увеличило, така че да компенсира увеличеното производство, ако свободният капацитет на тайландските производители бъде използван. По-специално тайландският вътрешен пазар е малък и представлява средно само 1 - 2 % от общите продажби на всички тайландски производители, включени в извадката. Това потвърждава, че всяко допълнително производство на сладка царевица ще се изнася извън Тайланд.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(59)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с фактурираните цени на сходния продукт на вътрешния пазар се стига до следните две констатации: цените на вътрешния пазар са сравнително високи (поради продажбата на продукти със собствена марка) и обемът е относително малък в сравнение с продажбите за износ. С оглед на това не съществува очевиден риск от пренасочване на търговията от продажби на вътрешния пазар към продажби за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(60)
При сравняване на експортните цени на разглеждания продукт в Съюза с прилаганите цени на сходния продукт на пазарите на трети държави става ясно, че по отношение на тримата включени в извадката производители износители цените за Съюза са средно с 14 % по-високи.
(61)
Статистическите данни за търговията, получени от тайландските митнически служби, също потвърждават тази констатация. След преобразуване на докладваното логистично тегло (консервна кутия + царевица + течност) в нетно тегло на съдържанието (царевица + течност), следвайки методологията в заявлението за преразглеждане, цените за килограм, прилагани в Съюза, са средно с 5 % по-високи от цените за трети държави.
(62)
Докато няколко страни изразиха съмнения, че ценовата разлика от 5 % или 14 % е достатъчно значима, за да доведе до отклоняване на търговията към Съюза, разследването показа, че това наистина е вероятен сценарий на пазара на сладка царевица. В настоящата процедура едно тайландско дружество (Karn Corn) е получило през предходен период ставка, която е с 8 - 10 % по-ниска от тази на повечето други тайландски износители. Това предимство от 8 - 10 % обаче е било достатъчно, за да се повиши неговият дял в тайландския износ за Съюза със седем пъти между РП в рамките на първоначалното разследване и РПП в рамките на настоящото разследване.
(63)
Освен това, въпреки наличието на действащо антидъмпингово мито в размер на 3,1 %, Karn Corn е увеличило повече от два пъти износа си към Съюза от момента на налагането на антидъмпинговите мита. Това показва привлекателността на пазара на Съюза в сравнение с други пазари, дори в случай на малка разлика в цените.
(64)
В заключение, като се има предвид, че рискът от пренасочване на търговията от вътрешния пазар към пазара на Съюза е твърде ограничен поради продажбата на продукти със собствена марка, налице е значителен риск от пренасочване на търговията от продажби за трети държави към пазара на Съюза поради по-високите цени, които преобладават на него.
(65)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че цените на пазара на Съюза са сравнително по-малко привлекателни спрямо цените в други държави, като Япония. Така рискът от пренасочване на търговията в случай на отмяна на мерките според тях е преувеличен.
(66)
Припомня се, че продажбите за трети държави се разглеждат в група и че заключението, направено в съображение 63, се основава на средните цени за всички трети държави. Общопризнат е фактът, че в рамките на тази група продажби за трети държави съществуват държави, за които експортните цени са по-високи, но има и други трети държави, към които експортните цени са по-ниски. Очевидно колкото е по-ниска експортната цена, толкова по-голям е рискът от пренасочване на търговията, в случай че мерките отпаднат.
(67)
Освен това една заинтересована страна изтъкна довода, че договорните отношения с вносителите в трети държави биха затруднили пренасочването към клиенти в различни държави.
(68)
Въпреки че между производителите износители в Тайланд и вносителите в различни трети държави може да съществуват договорни отношения, които да бъдат поддържани в краткосрочен план, не съществуват доказателства, сочещи, че тези договорни задължения няма да изтекат, което да позволи извършването на продажби на пазари с по-високи цени, като този на Съюза.
(69)
И накрая, заинтересованите страни твърдят, че износът за някои трети държави, като Южна Корея, не подлежи на сравнение, тъй като продуктовият асортимент (напр. размерът на консервните кутии) и пазарните условия (напр. условията за морски превоз) могат да бъдат различни.
(70)
Припомня се, че резултатите от сравненията в съображения 58, 59 и 60 са показателни за разликите в експортните цени за всички трети държави. Следователно всякакви въпроси, свързани с тайландския износ за ограничен брой пазари, оказват ограничено въздействие върху цялостното сравнение. В допълнение, тъй като данните за тайландския износ се записват въз основа на франко борд, въздействието от всяка разлика в условията или цената на морския превоз се ограничава до разходите за вътрешен превоз на товари в Тайланд и следователно може да бъде само незначително.
(71)
Предвид липсата на доказателства, сочещи, че средната цена за всички трети държави не може да се сравнява с експортната цена за Съюза, се потвърждава заключението, направено в съображение 63.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(72)
В случай че мерките бъдат отменени, изглежда вероятно относително по-високите ценови нива на пазара на Съюза да привлекат значителен обем от разглеждания продукт, който понастоящем се продава на по-ниски цени за трети държави.
(73)
Производителите износители от Тайланд са продължили да упражняват дъмпинг по време на РПП.
(74)
Освен това с оглед на наличния свободен капацитет в Тайланд и факта, че цените на пазара на Съюза са значително по-високи, отколкото цените на пазари на трети държави, се стига до заключението, че е налице риск от увеличаване на износа на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(75)
В заключение, има голяма вероятност от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(76)
По време на РПП сходният продукт е бил произвеждан от приблизително 20 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(77)
Както бе обяснено в съображение 13, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана оценка, направена въз основа на данните в заявлението за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе извършен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(78)
Потреблението на Съюза бе определено на базата на обема на продажбите на собственото производство на промишлеността на Съюза, предназначено за пазара на Съюза, на данните за обема на вноса на пазара на Съюза, получени от базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент, а по отношение на другите производители от Съюза - на информацията от заявлението.
(79)
През целия разглеждан период потреблението в Съюза е нараснало с 9 %. Въпреки че от 2008 до 2009 г. е намаляло с 5 %, през 2010 и 2011 г. потреблението се е увеличило съответно с 6 и 9 процентни пункта (в сравнение с предходната година), след което малко или много се е стабилизирало през РПП до равнище от около 350 000 тона.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
101
110
109
2. Внос от засегнатата държава
а) Обем
(80)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от засегнатата държава за Съюза е спаднал с 43 % от около 38 000 тона през 2008 г. до около 22 000 през РПП. Той е намалял с 15 % през 2009 г., с 20 процентни пункта през 2010 г. и с още 11 процентни пункта през 2011 г., след което отново леко се е увеличил с 3 процентни пункта през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на вноса от Тайланд
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Индекс (2008 г.= 100)
100
85
65
54
57
Пазарен дял на вноса от Тайланд (%)
12
11
8
6
6
Цена на вноса от Тайланд (EUR/тон)
835
887
806
775
807
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
96
93
97
Източник:
базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент.
б) Пазарен дял
(81)
Съответният пазарен дял, държан от тайландските износители на пазара на Съюза в засегнатата държава, постепенно е намалял с около 50 %, или 6 процентни пункта по време на разглеждания период, от 12 % през 2008 г. до 6 % през РПП. По-конкретно тайландският пазарен дял е намалял от 12 % през 2008 г. до 11 % през 2009 г., до 8 % през 2010 г. и до 6 % през 2011 г./РПП.
в) Цени
i) Развитие на цените
(82)
Между 2008 г. и РПП средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава е намаляла с 3 % - от 835 EUR/тон през 2008 г. до 807 EUR/тон през РПП. По-конкретно цените са се увеличили през 2008 г. с 6 %, след което са се понижили с 10 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените отново са се покачили с 4 процентни пункта.
ii) Подбиване на цените
(83)
Направено бе сравнение на цените за сходни видове на продукта между продажните цени на производителите износители и тези на промишлеността на Съюза в Съюза. За тази цел цените франко завода на промишлеността на Съюза, без отстъпките и данъците, бяха сравнени с CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от засегнатата държава, надлежно коригирани за конвенционални мита, за разходите за разтоварване и за митническо оформяне. Сравнението показа, че през РПП цените на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, продаден в Съюза, са като цяло по-високи от цените на промишлеността на Съюза. Освен това, въз основа на статистическите данни за вноса (базата данни по член 14, параграф 6 от основния регламент), не е имало марж на подбиване на цените за тайландския внос в Съюза (за двамата оказали съдействие износители, както и за неоказалите съдействие дружества, независимо от продуктовата гама).
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(85)
Този пазар се характеризира, inter alia, с два канала за продажби, т.е. продажби със собствена марка на производителя и продажби с марка на търговец на дребно. Продажбите, осъществявани по първия канал, пораждат, в сравнение с втория канал, обикновено по-високи продажни разходи, предназначени по-специално за маркетинг и реклама, и оттам - по-високи продажни цени.
(86)
Разследването доказа, че целият внос от оказалите съдействие тайландски износители спада към канала за продажби с марка на търговец на дребно. Поради това бе сметнато за целесъобразно при анализа на вредата да се направи разграничение между продажбите със собствената марка на промишлеността на Съюза и с марката на търговец на дребно, когато това е уместно, тъй като дъмпинговият внос се конкурира преди всичко със сходните продукти на промишлеността на Съюз, продавани с марката на търговец на дребно. Разграничението бе направено по-специално за определянето на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. За по-голяма изчерпателност обаче в таблиците по-долу са включени и коментирани и общите продажби (включително продажбите със собствена марка и с марка на търговец на дребно). По време на РПП продажбите на промишлеността на Съюза, извършени с марка на търговец на дребно, са представлявали около 70 % от общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза и около 60 % от стойността на тези продажби.
(87)
Като се има предвид, че сладката царевица в Съюза се преработва само през летните месеци, редица показатели за вреда са на практика идентични за 2011 г. и РПП (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.). Това се отнася най-вече за производството и производствения капацитет.
3.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(88)
От ниво от около 372 000 тона през 2008 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 8 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 25 % през 2009 г. и с още 13 процентни пункта през 2010 г., след което отново се е повишило с 31 процентни пункта през 2011 г./РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Продукция (в тонове)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
93
92
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(89)
Производственият капацитет е бил около 488 000 тона през 2008, 2009 и 2010 г. и е спаднал с 9 % през 2011 г./РПП. Спадът се дължал на факта, че един от включените в извадката производители от Съюза е закрил една от фабриките си.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
100
91
91
Използване на капацитета (%)
76
57
47
77
77
Индекс (2008 г.= 100)
100
75
62
102
102
Източник:
Разследване.
(90)
През 2008 г. използването на капацитета е било 76 %. През 2009 г. то е спаднало до 57 %, а през 2010 г. - до 47 %, преди да достигне 77 % през 2011 г./РПП. През целия разглеждан период използването на капацитета е било стабилно, тъй като производството е намалявало успоредно с производствения капацитет.
в) Обем на продажбите
(91)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената ѝ продукция, предназначена за продажба с марката на търговец на дребно на пазара на Съюза на несвързани клиенти, на първо време са намалели с 6 % през 2009 г., след което са се увеличили със 17 процентни пункта през 2010 г. и с още 24 проценти пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 4 процентни пункта. Погледнато като цяло между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 31 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Индекс (2008 г.= 100)
100
94
111
135
131
Обем на продажбите на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на независими клиенти (в тонове)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Индекс (2008 г.= 100)
100
95
107
121
119
Източник:
Разследване.
(92)
Общите продажби на промишлеността на Съюза (със собствена марка и с марка на търговец на дребно) на нейното собствено производство на пазара на Съюза за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна, макар и не толкова изразена тенденция. През 2009 г. цените са се понижили с 5 %, след което са се увеличили с 12 процентни пункта през 2010 г. и с нови 14 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП продажбите отново са намалели с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, между 2008 г. и РПП тези продажби са се увеличили с около 19 %.
г) Пазарен дял
(93)
През 2008 и 2009 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 83 %. През 2010 г. той се е увеличил до 88 %, а през 2011 г. - до 91 %, след което леко се е понижил до 90 % през РПП. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период се е увеличил със 7 процентни пункта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (%)
83
83
88
91
90
Индекс (2008 г.= 100)
100
100
106
110
109
Източник:
Разследване.
д) Растеж
(94)
Между 2008 г. и РПП, когато потреблението на Съюза се е повишило с 9 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 31 %, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза със собствена марка и с марка на търговец на дребно на пазара на Съюза се е увеличил с около 19 %. Между 2008 г. и РПП промишлеността на Съюза е спечелила около 7 процентни пункта пазарен дял, докато дъмпинговият внос е загубил около 6 процентни пункта пазарен дял. Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била в състояние да се възползва от разрастващия се пазар.
е) Трудова заетост
(95)
Нивото на трудова заетост в промишлеността на Съюза първо е намаляло със 17 % между 2008 и 2009 г., след което е намаляло с 5 процентни пункта през 2010 г., преди да се повиши с 11 процентни пункта през 2011 г./РПП. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 11 % през разглеждания период, т.е. от около 2 300 души до около 2 000 души.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Трудова заетост (брой хора)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Индекс (2008 г.= 100)
100
83
78
89
89
Източник:
Разследване.
ж) Производителност
(96)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице на година, която първоначално е била 163 тона на служител, първо е намаляла с 10 % през 2009 г., след което се е понижила с още 10 процентни пункта през 2010 г., като впоследствие се е увеличила с 23 процентни пункта през 2011 г. и с 1 процентен пункт през РПП. Погледнато като цяло производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 4 % през разглеждания период. Това развитие отразява факта, че намаляването на работната ръка е било по-рязко, отколкото това на производството.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Производителност (тонове/човек)
163
147
130
169
169
Индекс (2008 г.= 100)
100
90
80
103
104
Източник:
Разследване.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(97)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза на продукти с марката на търговец на дребно на несвързани клиенти са се повишили със 7 % през 2009 г., след което са се понижили с 8 процентни пункта през 2010 г. и с още 5 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 3 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 073 EUR/тон на 1 041 EUR/тон през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти с марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Индекс (2008 г.= 100)
100
107
99
94
97
Единична цена на пазара на Съюза (на продукти със собствена марка и марка на търговец на дребно) (EUR/тон)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Индекс (2008 г.= 100)
100
105
98
95
97
Източник:
Разследване.
(98)
Общите продажни цени на промишлеността на Съюза (на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) за несвързани клиенти са следвали приблизително сходна тенденция. През 2009 г. те са се повишили с 5 %, след което са се понижили със 7 процентни пункта през 2010 г. и с нови 3 процентни пункта през 2011 г. От 2011 г. до РПП цените са се повишили с 2 процентни пункта. Погледнато като цяло, тези цени са се понижили с 3 % през разглеждания период - от 1 248 EUR/тон на 1 215 EUR/тон през РПП.
и) Размер на дъмпинговия марж
(99)
Разследването установи продължаване на дъмпинга и размерът на действителните дъмпингови маржове (а именно до 44 %) не може да бъде счетен за несъществен.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(100)
Макроикономическите показатели, разгледани по-горе, и микроикономическите показатели, разгледани по-долу, показват, че независимо от това, че антидъмпинговите мерки са постигнали отчасти заложения в тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение. В действителност резултатите, постигнати в сектора на продуктите с марка на търговец на дребно, който е в пряка конкуренция с тайландския внос, са незадоволителни от гледна точка на рентабилността. Продажните цени на промишлеността на Съюза в този пазарен сектор са намалели с 3 % през разглеждания период, докато производствените разходи са се увеличили с около 10 % през същия период. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да възстанови разходите си, което е довело до значителни загуби. Предвид значението, което има марката на търговец на дребно в бизнеса със сладка царевица на промишлеността на Съюза (представляваща 70 % от общия обем на продажбите и 60 % от общата стойност на продажбите), това се е отразило върху общата рентабилност. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
3.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(101)
Равнището на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на отчетния период е отбелязало непрекъснат спад по време на разглеждания период. То е намаляло с 2 % през 2009 г., с 27 процентни пункта през 2010 г., с 2 процентни пункта през 2011 г., и с още 24 процентни пункта през РПП. Следва обаче да се отбележи, че нивото на складовите наличности не е значим показател за вреда за тази конкретна промишленост. Високото ниво на складовите наличности в края на всяка година е свързано с факта, че събирането на реколтата и консервирането приключват обикновено през октомври всяка година. Следователно складовите наличности са стоки, които очакват да бъдат експедирани през периода ноември - юли.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Складови наличности в края на отчетния период (в тонове)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Индекс (2008 г.= 100)
100
98
71
69
45
Източник:
Разследване.
б) Възнаграждения
(102)
Между 2008 г. и РПП разходите за труд са спаднали с почти 7 %. По-конкретно те са намалели с 16 % през 2009 г., с още 1 процентен пункт през 2010 г., след което са се повишили с 10 процентни пункта през 2011 г./РПП. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Годишни разходи за труд (в евро)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Индекс (2008 г.= 100)
100
84
83
93
93
Източник:
Разследване.
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(103)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба с марка на търговец на дребно, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла от печалба в размер на 5,6 % през 2008 г. до загуба в размер на 5,4 % през РПП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Рентабилност на Съюза (продукти с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
5,6
9,6
-3,3
-8,2
-5,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
169
-59
- 145
-95
Рентабилност на Съюза (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (процент от нетните продажби)
8,5
10,8
0,7
-0,5
1,6
Индекс (2008 г.= 100)
100
127
8
-6
19
Възвръщаемост на инвестиции (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
24,3
40,4
2,9
-3,0
4,4
Индекс (2008 г.= 100)
100
166
12
-13
18
Източник:
Разследване.
(104)
Рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти, предназначени за продажба със собствена марка и с марка на търговец на дребно, също е намаляла от 8,5 % през 2008 г. на 1,6 % по време на РПП. С оглед на това този спад не е бил толкова рязък, колкото спада в рентабилността от продажбите само на продукти с марка на търговец на дребно. Спадът в рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са намалели с 3 %, докато през същия период производствените разходи (предимно за непреработена сладка царевица и консервни кутии) са се увеличили с 5 %. Ясно е, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на своите клиенти.
(105)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата (от продажбата на продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, е следвала като цяло тенденцията на рентабилността. Тя е намаляла от ниво от около 24,3 % през 2008 г. на 4,4 % през РПП, като по този начин се е понижила с 82 % по време на разглеждания период.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(106)
През 2008 г. нетният паричен поток от обичайната дейност е останал в размер на 27 000 EUR. Той се е увеличил до около 23 милиона евро през 2009 г. и до около 58 милиона евро през 2010 г., след което отново е спаднал до около 8 милиона евро през 2011 г. От 2011 г. до РПП паричният поток се е повишил с около 11 милиона евро. Нито един от оказалите съдействие производители от Съюза не е посочил, че е изпитал трудности при привличането на капитали.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Индекс (2008 г.= 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Източник:
Разследване.
д) Инвестиции
(107)
Годишните инвестиции на промишлеността на Съюза в производството на сходния продукт са се увеличили с 45 % от 2008 до 2009 г., намалели са с 34 процентни пункта от 2009 до 2010 г., увеличили са се с 57 процентни пункта през 2011 г., след което са намалели с 4 процентни пункта от 2011 г. до РПП. Като цяло през разглеждания период инвестициите са се увеличили с 64 %; те са били предназначени за поддържане и обновяване на съществуващите съоръжения, а не за увеличаване на капацитета.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Индекс (2008 г.= 100)
100
145
111
168
164
Източник:
Разследване.
4. Заключение относно вредата
(108)
Някои показатели са отбелязали отрицателно развитие между 2008 г. и РПП. Възвръщаемостта на инвестициите е спаднала, производственият обем е намалял с 8 %, производственият капацитет се е понижил с 9 %, а заетостта е намаляла с 11 %. По отношение на по-ниските нива на производство трябва да се отбележи, че реколтата през 2008 г. е била по-добра от очакваното, което е довело до по-висока продукция за промишлеността на Съюза през същата година. През същия период вносът от Тайланд (който е фактуриран основно в щатски долари) е станал по-привлекателен поради по-слабия щатски долар. Това увеличение в доставките на сладка царевица (както европейска, така и тайландска) е съвпаднало с икономическата и финансова криза в Съюза, която е оказала влияние върху потреблението. В резултат на това по-голямата продукция на Съюза не е могла да бъде изцяло продадена на пазара на Съюза. Това е довело до намаляване на нивото на производство и до съкращаване на складовите наличности през следващите години, но не може да обясни напълно понесената вреда.
(109)
Рентабилността на продажбите на сладка царевица на промишлеността на Съюза (както със собствена марка, така и с марка на търговец на дребно) значително е намаляла през разглеждания период. Секторът на продуктите с марка на търговец на дребно, където промишлеността на Съюза е била изправена пред конкуренцията на тайландския внос, е бил значително губещ (рентабилността е намаляла от печалба в размер над 5 % през 2008 г. до загуба в размер на повече от 5 % през РПП). Производителите от Съюза са намалили своите продажни цени на пазара на Съюза с 3 % и са успели да възвърнат част от пазарния си дял за сметка на своята рентабилност. Промишлеността се нуждае от продажбите на продукти с марка на търговец на дребно, тъй като няма достатъчно търсене на продукти със собствена марка, и предвид това, че продажбите на продукти с марка на търговец на дребно представляват около 60 % от общата стойност на продажбите, общата рентабилност е намаляла от 8,5 % на 1,6 % през разглеждания период.
(110)
Някои показатели подсказват, че благодарение на въведените мерки промишлеността е възвърнала своята позиция. Обемът на тайландския внос и съответният му пазарен дял са намалели почти наполовина, от 12 % през 2008 г. до едва 6 % през РПП. Пазарният дял на промишлеността на Съюза се е увеличил от 83 % през 2008 г. на 90 % през РПП. Освен това по време на РПП средните цени на тайландския внос не са подбивали цените на промишлеността на Съюза, но в същото време са възпрепятствали промишлеността на Съюза да прехвърли увеличението на разходите на своите клиенти. И други показатели са отбелязали положително развитие. Използването на капацитета се е увеличило с 2 % през разглеждания период и по време на РПП е било доста високо - 77 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на продукти с марка на търговец на дребно, които са в пряка конкуренция с тайландския внос, е нараснал с 31 % и общите продажби за двата сектора взети заедно са се увеличили с 19 %. Инвестициите са се увеличили с 64 %. Тези фактори показват, че промишлеността е била в състояние да се възстанови. Въпреки това тя не е била в състояние да достигне задоволителни равнища на рентабилност, така че да запази значителен пазарен дял на пазар, на който се конкурират само промишлеността на Съюза и тайландският внос (вносът от други трети държави е разпръснат и незначителен).
(111)
Състоянието на конкуренцията на пазара на Съюза в действителност е деликатно. От една страна, за една част от пазара - сектора на продуктите със собствена марка - промишлеността на Съюза не е изправена пред външна конкуренция. Позицията на притежателите на марки при воденето на преговори с търговците на дребно е силна. В действителност те са тези, които определят цените. Пазарът е също така консолидиран с четиримата включени в извадката производители, притежаващи 54 % пазарен дял. От друга страна, търговците на дребно имат по-силни позиции в сектора на частните марки. Поради външната конкуренция и конкуренцията в рамките на Съюза цените са подложени на постоянен натиск. В резултат на това производителите от Съюза по-трудно могат да прехвърлят увеличението на производствените разходи (предимно за сладка царевица или консервни кутии) на своите клиенти (производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с почти 5 % през разглеждания период) поради ценовия натиск, упражняван от тайландския внос.
(112)
Ясно е, че промишлеността на Съюза е успяла да увеличи пазарния си дял, като е увеличила обема за сметка на цените. Въпреки това не може да се пренебрегне фактът, че голяма част от предприятията за производство на сладка царевица (с марка на търговец на дребно) не са били в състояние да възстановят разходите си. Поради това може да се направи заключението, че положението на промишлеността на Съюза все още е уязвимо и нестабилно.
(113)
Няколко страни посочиха, че промишлеността на Съюза се е възстановила, предвид факта, че някои показатели са се подобрили, и по-специално с оглед на високия пазарен дял на промишлеността на Съюза и отрицателното подбиване на цените.
(114)
Признава се, че положението по отношение на вредата на промишлеността на Съюза е смесено. С антидъмпинговите мерки бе частично постигната тяхната цел чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза, в резултат на дъмпинговия внос от Тайланд. Въпреки това, като се вземат предвид всички фактори, по-специално ниските печалби и тяхното продължаващо понижаване, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно.
(115)
Отрицателното подбиване на цените и силният пазарен дял на промишлеността на Съюза не сочат автоматично липсата на вреда. Положението на продължителен дъмпингов внос от Тайланд (с дъмпингови маржове, достигащи до 44 %) доведе до потискане на цените на пазара на Съюза. За да си възстанови загубения пазарен дял, промишлеността на Съюза е поддържала ниски цени, което е довело до влошаване на рентабилността.
(116)
Една заинтересована страна заяви, че оценката на вредата следва да се основава на общите резултати на промишлеността на Съюза, а не на резултатите на един сегмент от пазара.
(117)
В съответствие с първоначалното разследване оценката на вредата се основава на цялостните резултати на промишлеността на Съюза (собствена марка и марка на търговците на дребно), а за редица показатели за вредата (рентабилност, обем на продажбите и продажни цени) -на марката на търговците на дребно. Няма променени обстоятелства, които да оправдаят отклонение от тази методология, която остава валидна за оценката на положението на промишлеността на Съюза. Както бе посочено в съображения 84 и 85, пазарът на сладка царевица все още се характеризира с наличието на два канала за продажби и целият внос от съдействащите тайландски износители се извършва чрез канала, използващ търговската марка на търговците на дребно. В допълнение, дори ако бъдат взети предвид само общите резултати на промишлеността на Съюза, с оглед на ниската рентабилност и нейното продължаващо понижаване, това не би променило заключението, че положението на промишлеността на Съюза е нестабилно. Въз основа на горните съображения твърдението се отхвърля.
(118)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че отслабването на промишлеността на Съюза може също така да е резултат от конкуренцията в рамките на Съюза.
(119)
Въпреки това положението на пазара на Съюза по отношение на конкуренцията по принцип не се различава от положението по време на разглеждания период в рамките на първоначалното разследване (съществуване на два канала за продажби, около 20 производители от Съюза). Независимо от това през 2002 г., преди тайландският износ да започне да навлиза на пазара на Съюза на дъмпингови цени, промишлеността на Съюза е достигнала равнище на печалба от над 20 % като цяло (собствена марка и марка на търговците на дребно) и 17 % по отношение на марката на търговците на дребно. Това показва, че конкуренцията в Съюза не е в състояние да възпрепятства промишлеността на Съюза да достигне задоволителни маржове на печалба. По-вероятно е продължителният дъмпингов внос и произтичащото от него потискане на цените да пречат на промишлеността на Съюза да увеличи своите цени.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(120)
Въз основа на посочените по-горе тенденции изглежда, че антидъмпинговите мерки частично са постигнали целения с тях резултат за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вреда, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно положение.
(121)
Както бе посочено по-горе, тайландските износители имат свободен капацитет да увеличат износа си много бързо. Освен това тайландските статистически данни за търговията потвърждават, че през 2011 г. Тайланд е изнесъл около 140 000 тона за трети държави, което е около 7 пъти повече от обема на тайландския износ за Съюза. Предвид по-изгодните цени на пазара на Съюза в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, в случай че антидъмпинговите мерки отпаднат. Подобно рязко развитие бе вече наблюдавано по време на първоначалното разследване, когато пазарният дял на вноса в Съюза от Тайланд се бе увеличил почти двойно само в рамките на три години, т.е. от 6,8 % през 2002 г. до 12,7 % през 2005 г.
(122)
Поради това въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повтаряне на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
(123)
Няколко заинтересовани страни изразиха съмнения относно заключението за вероятността от повтаряне на вредата. Твърди се по-специално, че разликата в цената на Съюза и на пазарите на трети държави от 5 % е твърде малка, за да пренасочи износа на сладка царевица към пазара на Съюза. Този довод вече бе разгледан в съображение 61. В допълнение се твърди, че сладката царевица не е стока, която лесно може да се пренасочва между пазарите. Този довод обаче не беше подкрепен с доказателства и не съответства на констатациите от настоящото разследване
(124)
Въпреки че вероятността от повтарянето на вредата е предмет само на прогнозна оценка, тя се основава на фактите, посочени в съображение 121. Поради това горното твърдение се отхвърля.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(125)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза все още е до известна степен в уязвимо и нестабилно положение. Благодарение на продължаването на мерките тя би могла да увеличи продажните си цени (по-специално цените на продуктите с марка на търговец на дребно), за да покрие увеличените си производствени разходи. Това би позволило на промишлеността да подобри финансовото си състояние.
2. Интерес на търговците на дребно и потребителите
(127)
Съдействие бе потърсено от повече от 40 вносители/търговци на дребно и две организации на потребителите/търговски организации. Само един търговец на дребно оказа съдействие. Неговият внос е представлявал малка част от общия обем на вноса от Тайланд по време на РПП. Делът на неговия оборот, свързан със сладката царевица, е бил незначителен в сравнение с общия му оборот. Освен това препродажбата на сладка царевица е генерирала много висока печалба по време на РПП. Това показва, че търговците на дребно не биха били засегнати в непропорционална степен, дори ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(128)
В същото време редица търговски асоциации представиха коментарите си и бяха изслушани. Те заявиха, че антидъмпинговите мерки следва да бъдат прекратени поради ниския и намаляващ пазарен дял на тайландския внос, съвпадащ с големия и растящ пазарен дял на промишлеността на Съюза.
(129)
Що се отнася до потребителите, средните разходи за сладка царевица на домакинство са много ограничени - до 5 EUR на година. Като се вземе предвид умереното ниво на настоящите мерки, отражението от продължаването на мерките по всяка вероятност би било пренебрежимо за потребителите.
(130)
В светлината на изложеното по-горе и като се вземе предвид като цяло ниската степен на съдействие, се смята, че положението на търговците на дребно и на потребителите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от предложените мерки.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на Съюза
(131)
Първо следва да се припомни, че целта на антидъмпинговите мерки не е да се спре достъпът до Съюза на вноса, върху който са наложени мерките, а да се премахме въздействието на нарушенията на пазарните условия, които възникват от постоянното присъствие на дъмпингов внос.
(132)
По време на РПП потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, като е достигнало приблизително 350 000 тона. Капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в Съюза по време на разглеждания период, достигайки равнище от около 440 000 тона през РПП. Между производителите от Съюза е налице достатъчна конкуренция. При 77 % използване на капацитета през РПП изглежда, че промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет да увеличи още своето производство в случай на повишено търсене. Вносът от други трети държави, по-специално от Съединените американски щати и Китайската народна република, може също да задоволи част от търсенето. Както бе посочено по-горе, следва да се отбележи, че антидъмпинговите мерки не са предназначени да спрат вноса от Тайланд за Съюза. Като се има предвид ниското ниво на мерките, се очаква, че тайландският внос ще продължи да съставлява определен дял на пазара на Съюза.
(133)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на Съюза или до ограничаване на конкуренцията на пазара на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Въз основа на изложеното по-горе изглежда, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(135)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(136)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои видове приготвена и консервирана сладка царевица на зърна с произход от Тайланд, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(137)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, определени в настоящия регламент, се прилагат единствено и само по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично посочени, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(138)
Исканията за прилагането на тези индивидуални ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна в наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се адресира до Комисията (8) заедно с цялата свързана информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана с оцет или оцетна киселина, незамразена, класирана понастоящем в код по КН ex 2001 90 30 (код по ТАРИК 2001903010), както и сладка царевица (Zea mays var. saccharata) на зърна, приготвена или консервирана по начин, различен от този с оцет или оцетна киселина, незамразена, различна от продукти от позиция 2006, класирана понастоящем в код по КН ex 2005 80 00 (код по ТАРИК 2005800010), с произход от Тайланд.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Тайланд
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Тайланд
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Тайланд
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Тайланд
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Тайланд
11,1
A792
Оказали съдействие производители, изброени в приложението
12,9
A793
Всички други дружества
14,3
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като се добави нов производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и за които съответно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 12,9 %, когато новият производител износител от Тайланд представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
а)
не е изнасял за Съюза продукта, описан в член 1, параграф 1, през разследвания период в рамките на преразглеждането (от 1 април 2011 г. до 30 март 2012 г.);
б)
не е свързан с никой от износителите или производителите от Тайланд, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент; както и
в)
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период в рамките на преразглеждането или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 септември 2013 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 875/2013 DEL CONSEJO
de 2 de septiembre de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinado maíz dulce en grano preparado o conservado originario de Tailandia, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 291, apartado 2,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación inicial»), el Consejo impuso, mediante el Reglamento (CE) no 682/2007 (2), un derecho antidumping definitivo a las importaciones de determinado maíz dulce en grano preparado o conservado, clasificado actualmente en los códigos NC ex 2001 90 30 y ex 2005 80 00, originario de Tailandia («las medidas antidumping definitivas»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem comprendido entre el 3,1 % y el 12,9 %.
(2)
El Reglamento (CE) no 954/2008 (3) modificó el Reglamento (CE) no 682/2007 por lo que se refiere al tipo del derecho impuesto a una empresa y a «todas las demás empresas». Los tipos modificados van del el 3,1 % al 14,3 %. Las importaciones procedentes de dos productores exportadores tailandeses cuyos compromisos fueron aceptados por la Decisión 2007/424/CE de la Comisión (4) estaban exentas del derecho.
(3)
El Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 847/2009 (5), consideró que los compromisos de precios con precios mínimos fijos de importación ya no eran adecuados para contrarrestar el efecto perjudicial del dumping. Por consiguiente, se retiraron los compromisos aceptados y se rechazaron las ofertas de compromiso de otros diez productores exportadores tailandeses.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
Tras la publicación del anuncio de la próxima expiración (6) de las medidas antidumping definitivas en vigor, la Comisión recibió el 19 de marzo de 2012 una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por la Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux (AETMD) («el denunciante») en nombre de productores que representan una proporción importante de la producción total de la Unión de maíz dulce en grano preparado o conservado, en este caso más del 50 %.
(5)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas probablemente daría lugar a una continuación o reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(6)
El 19 de junio de 2012, tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (7) («el anuncio de inicio»).
4. Investigación
4.1. Período de investigación de la reconsideración y período considerado
(7)
La investigación sobre la continuación del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2011 y el 31 de marzo de 2012 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
4.2. Partes a las que afecta el procedimiento
(8)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración a los solicitantes, a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores de Tailandia, a los importadores no vinculados, a los usuarios conocidos afectados y a los representantes del país exportador. Se invitó a las partes interesadas a presentar sus puntos de vista por escrito y a solicitar audiencia dentro del plazo establecido en el anuncio de inicio.
(9)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(10)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores tailandeses y de importadores no vinculados de la Unión afectados por la investigación, en el anuncio de inicio se contempló un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas más arriba que se dieran a conocer a la Comisión en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(11)
En lo que se refiere a la selección de la muestra de productores exportadores de Tailandia, la Comisión recibió información completa de diecisiete productores exportadores, de los cuales nueve habían exportado a la Unión durante el PIR. Se decidió seleccionar una muestra de tres productores exportadores cuyas exportaciones combinadas representaban el 90 % de las cantidades totales exportadas a la Unión por los productores exportadores que cooperaron durante el PIR.
(12)
Dado que solo se recibió una respuesta de un importador no vinculado, no se aplicó el muestreo a los importadores no vinculados.
(13)
Teniendo en cuenta el gran número de productores de la Unión implicados en el presente procedimiento, en el anuncio de inicio se comunicó que la Comisión había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión para la determinación del perjuicio, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Se había hecho esta preselección a partir de la información de que disponía la Comisión en la fase de inicio teniendo en cuenta el volumen de ventas de los productores, el volumen de producción y la localización geográfica en la Unión. La muestra propuesta corresponde al mayor volumen de producción representativo que podía razonablemente investigarse en el tiempo disponible, que representa el 58 % de la producción total de la industria de la Unión. Además, la muestra propuesta es representativa en términos de localización geográfica de las empresas, ya que abarca tres Estados miembros diferentes. Los productores de la Unión fueron consultados sobre la muestra propuesta en la fecha de publicación del anuncio de inicio. Dado que no se dieron a conocer otros productores ni se recibieron comentarios sobre la muestra, la muestra propuesta fue confirmada.
(14)
Dos partes interesadas alegaron que la muestra de productores de la Unión se seleccionó únicamente de entre el grupo de solicitantes, y que debía haberse hecho un esfuerzo para incluir productores ajenos al grupo de solicitantes.
(15)
No obstante, se invitó a cooperar a todos los productores de la Unión conocidos, tanto solicitantes como no solicitantes. Diez productores de la Unión, tanto solicitantes como no solicitantes, presentaron información para el muestreo. Como se explica en el considerando 13, la muestra seleccionada corresponde al mayor volumen de producción representativo que podía razonablemente investigarse en el tiempo disponible, que representa el 58 % de la producción total de la industria de la Unión. La Comisión considera que la muestra seleccionada es representativa en términos de localización geográfica, con independencia de que los productores sean o no solicitantes. Por tanto, se rechaza la alegación.
(16)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, así como el interés de la Unión. Con este fin, la Comisión envió cuestionarios a los productores exportadores y a los productores de la Unión seleccionados en la muestra, así como al importador no vinculado. Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión:
-
Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francia,
-
Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francia,
-
Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecen, Hungría,
-
Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia;
b)
Productores exportadores de Tailandia:
-
Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,
-
Lampang Food Products co, Ltd., Bangkok,
-
Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.
(17)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(18)
El producto afectado es el maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano, preparado o conservado en vinagre o en ácido acético, sin congelar, clasificado actualmente con el código NC ex 2001 90 30, y el maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano, preparado o conservado, salvo en vinagre o ácido acético, sin congelar, distinto de los productos de la partida 2006, clasificado actualmente con el código NC ex 2005 80 00, ambos originarios de Tailandia.
(19)
La investigación demostró que, a pesar de las diferencias en la conservación, los diferentes tipos del producto afectado comparten las mismas características biológicas y químicas básicas y se utilizan básicamente para los mismos fines.
(20)
Dos partes interesadas alegaron que los códigos NC del maíz dulce no solo corresponden al producto afectado, sino que también incluyen cantidades considerables de maíz «baby» enlatado que no se produce en la Unión ni corresponde al producto similar, y sugirieron que la Comisión incluye maíz «baby» en sus datos.
(21)
Sin embargo, la investigación se ha centrado exclusivamente en el producto objeto de las medidas, que excluye el maíz «baby», utilizando los códigos TARIC correspondientes como base del análisis. Por lo tanto, la alegación se rechaza por ser factualmente incorrecta.
2. Producto similar
(22)
Se constató que el maíz dulce producido y vendido en la Unión por la industria de la Unión y el maíz dulce producido y vendido en Tailandia poseen fundamentalmente las mismas características físicas y químicas y se destinan a los mismos usos básicos que el maíz dulce producido en Tailandia y vendido para la exportación a la Unión. Se considera, por lo tanto, que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(23)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas condujera a una continuación o una reaparición del dumping.
1. Observaciones preliminares
(24)
Tal como se indica en el considerando 10, en vista del gran número potencial de productores exportadores que se manifestaron dispuestos a cooperar, se contempló un muestreo en el anuncio de inicio. Para determinar la probabilidad de la continuación o reaparición del dumping, se seleccionó una muestra de tres productores, que representaban aproximadamente el 90 % del total de las exportaciones de entre los productores exportadores que se manifestaron dispuestos a cooperar.
(25)
Dado que las cantidades de exportación de los tres productores exportadores de la muestra representaba en conjunto aproximadamente del 25 % de todas las exportaciones de Tailandia a la Unión durante el PIR, para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping ha tenido que utilizarse información procedente de otras fuentes, como la solicitud de reconsideración y las estadísticas comerciales disponibles sobre las exportaciones (de las aduanas tailandesas) y las importaciones (de Eurostat).
(26)
Para determinar el margen de dumping no se han incluido las ventas a comerciantes en Tailandia cuando las mercancías iban destinadas a destinos de exportación desconocidos.
(27)
Al igual que en la investigación original, se ha constatado que algunos productores exportadores adquieren de proveedores externos parte de sus ventas del producto afectado. A efectos de la investigación, las ventas del producto afectado que no han sido fabricadas por los propios productores exportadores no se han tenido en cuenta a la hora de determinar sus márgenes de dumping respectivos.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. Determinación del valor normal
(28)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, frase primera, del Reglamento de base, para determinar el valor normal, se determinó en primer lugar, para cada uno de los tres productores exportadores, si sus ventas totales del producto similar en el mercado nacional durante el PIR eran representativas en comparación con el total de sus ventas de exportación a la Unión, es decir, si el volumen de ventas del producto similar destinado al consumo nacional representaba el 5 % o más de sus exportaciones del producto afectado a la Unión.
(29)
Las ventas del producto similar en el mercado nacional se consideraron representativas para una de las tres empresas incluidas en la muestra.
(30)
A continuación se examinó si los tipos del producto similar vendidos por esta empresa y destinados al consumo nacional eran idénticos o directamente comparables a los tipos de productos destinados a ser exportados a la Unión. Para cada uno de esos tipos, se determinó si las ventas del producto similar destinadas al consumo nacional eran suficientemente representativas a efectos de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas destinadas al consumo nacional eran suficientemente representativas si representaban el 5 % o más del volumen total de ventas del tipo comparable exportado a la Unión.
(31)
Se constató que, para esta empresa, solo uno de los tipos del producto similar era directamente comparable al tipo exportado a la Unión. Por otra parte, ese tipo concreto de producto se había vendido también en cantidades representativas en el mercado nacional.
(32)
Posteriormente se analizó si, en el caso de la empresa mencionada en el considerando 31, el tipo de producto se había vendido en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Este análisis se llevó a cabo estableciendo la proporción de ventas nacionales rentables a clientes independientes del tipo de producto en cuestión.
(33)
Se constató que más del 80 % del volumen de ventas destinado al consumo en el mercado nacional era rentable y, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, para determinar el valor normal se utilizaron todas las transacciones de este tipo concreto.
(34)
Para el tipo de producto afectado para el que las ventas interiores eran representativas y se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se estableció sobre la base del precio real en el mercado nacional, calculado como la media ponderada de los precios de todas las ventas nacionales de ese tipo durante el PIR.
(35)
Para los otros dos productores exportadores cuyas ventas en el mercado nacional no se consideraron representativas (uno de los cuales no vendía el producto similar para el consumo nacional), y para el tercer productor exportador, cuyas ventas globales se consideraron representativas pero para el que las cantidades de varios tipos de producto similar vendidas en el mercado nacional no se consideraron representativas, el valor normal se calculó con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(36)
El valor normal se calculó añadiendo al coste de fabricación de cada tipo de producto exportado a la Unión una cantidad razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y de beneficio.
(37)
De conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, para los dos productores exportadores que habían efectuado ventas destinadas al consumo nacional, en cantidades inferiores o superiores al 5 % de sus respectivas cantidades de ventas a la Unión, los gastos de venta, generales y administrativos y el margen de beneficio se tomaron de las ventas respectivas de las empresas en el curso de operaciones comerciales normales en el mercado nacional.
(38)
Para el tercer productor exportador, que no vendía el producto similar para consumo nacional, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, letra a), del Reglamento de base, los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio utilizados constituían la media ponderada de los gastos de venta, generales y administrativos y del beneficio de los otros dos productores exportadores mencionados en el considerando 37.
(39)
Dos partes interesadas se declararon en desacuerdo con la metodología explicada en el considerando 37, es decir, el uso de los beneficios para calcular un valor normal, cuando el beneficio se basa en las ventas nacionales realizadas en volúmenes inferiores al 5 % de las cantidades vendidas a la Unión, alegando que, si no se considera que las cantidades vendidas en el mercado son suficientes para ser representativas, tampoco debería utilizarse el beneficio de esas transacciones.
(40)
No obstante, en la investigación original se utilizó la misma metodología y, dado que no han cambiado las circunstancias, la Comisión considera que dicha metodología sigue siendo válida a efectos del presente procedimiento.
2.2. Determinación del precio de exportación
(41)
Todas las ventas de los productores exportadores incluidos en la muestra se hicieron directamente a clientes no vinculados de la Unión. El precio de venta se determinó con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, a partir de los precios pagados o pagaderos por estos clientes independientes en la Unión.
2.3. Comparación y ajustes
(42)
El valor normal y el precio de exportación se compararon tomando como base el precio franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(43)
Se efectuaron ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, seguros, manipulación y carga, las comisiones y los gastos bancarios cuando procedía y se justificó debidamente.
(44)
Por otra parte, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra d), del Reglamento de base, y con arreglo a la metodología aplicada en la investigación original, se realizaron ajustes por las diferencias en la fase comercial en el caso de los productores exportadores cuyas ventas en el mercado nacional se hacían con su propia marca, pero cuyas ventas a la Unión se hacían con marcas de minoristas. El nivel del ajuste, calculado en forma de reducción del margen de beneficio utilizado para calcular el valor normal, como se indica en el considerando 33, se calculó sobre la base de la relación de los márgenes de beneficio obtenidos por la industria de la Unión en los productos vendidos con su propia marca y en todos los productos. Por tanto, el margen de beneficio se redujo entre un 20 % y un 50 %.
(45)
Dos partes interesadas afirmaron que el mercado nacional tailandés y el de la Unión no pueden compararse, porque su tamaño es diferente y porque los productores tailandeses venden con su propia marca en su mercado nacional.
(46)
En primer lugar, cabe recordar que el considerando 22 establece que el maíz dulce vendido en el mercado nacional tailandés y el vendido para su exportación al mercado de la Unión son similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(47)
En segundo lugar, debido a las diferencias en el nivel comercial, se ajustó el margen de beneficio (un ajuste a la baja de entre el 20 % y el 50 % del margen de beneficio generado por las ventas nacionales con su propia marca), lo que también coincide con la metodología utilizada en la investigación original.
2.4. Dumping durante el PIR
(48)
Sobre la base de lo anterior, los márgenes de dumping, expresados como porcentaje del precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, se situaban entre un 8 % y un 44 %.
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidad de producción de los productores exportadores
(49)
La producción de maíz dulce depende del acceso a maíz recién cosechado suministrado a la industria conservera directamente después de la cosecha. El maíz recién cosechado se enlata en las veinticuatro horas posteriores a la cosecha y, por tanto, la capacidad de producción del producto afectado está directamente vinculada a la disponibilidad de maíz recién cosechado.
(50)
En Tailandia, la temporada de cosecha es de entre nueve y diez meses al año y abarca dos cosechas anuales. Para evaluar las capacidades técnicas disponibles para la fabricación, es preciso incluir en el análisis los condicionantes estacionales relativos a las materias primas.
(51)
Los tres productores exportadores de la muestra tenían una capacidad técnica combinada de entre 130 000 y 150 000 toneladas. El porcentaje de utilización real de la capacidad técnica disponible osciló entre el 50 % y el 80 %.
(52)
Varias partes interesadas alegaron que, aunque aceptaban la metodología utilizada para tener en cuenta el acceso a las materias primas a efectos del cálculo de la capacidad técnica, la capacidad adicional disponible se había exagerado.
(53)
Tal como se indica en el considerando 50, no puede utilizarse toda la capacidad técnica, ya que en determinadas épocas del año no se dispone de maíz dulce recién cosechado. Sin embargo, la investigación ha mostrado que algunos productores incluidos en la muestra consiguieron utilizar su capacidad al 80 % o por encima de este porcentaje, mientras que, en el caso de otros productores de la muestra, la utilización de la capacidad fue muy inferior. Dado que todos los productores tienen un acceso comparable a las materias primas, esta menor utilización de la capacidad no puede explicarse solo por no disponer de maíz dulce recién cosechado en determinadas épocas del año.
(54)
Según la información facilitada por la Asociación tailandesa de empresas transformadoras de alimentos, el volumen total de las exportaciones de Tailandia al resto del mundo aumentó de forma constante alrededor de un 20 % durante el período considerado, alcanzando un volumen de entre 150 000 y 200 000 toneladas durante el PIR. Esto demuestra que la cantidad de maíz dulce disponible puede aumentar, y de hecho aumenta de forma constante, cuando los productores exportadores necesitan más cantidad. A este respecto, cabe observar que la producción total de maíz amarillo osciló en Tailandia entre 4,1 millones y 4,5 millones de toneladas durante el período considerado. Aun reconociendo que la producción de maíz amarillo no puede transformarse en maíz dulce en una proporción de 1:1, es evidente que, dada la gran diferencia de volúmenes producidos, incluso un pequeño cambio en las cantidades producidas de maíz amarillo a maíz dulce podría tener un impacto sustancial en la producción total de maíz dulce de Tailandia.
(55)
Sobre esta base, se estableció que los tres productores de la muestra podrían producir una cantidad adicional de entre 40 000 y 60 000 toneladas anuales («capacidad excedentaria efectiva»), que supone entre el doble y el triple del total de las exportaciones tailandesas a la Unión del producto afectado.
(56)
Por tanto, puede considerarse que la capacidad excedentaria efectiva de los productores incluidos en la muestra es, por sí sola, significativa. Además, en Tailandia hay otros quince productores conocidos del producto afectado, que tienen un acceso similar a la gran producción de maíz dulce tailandés.
(57)
A partir de la información obtenida de otras fuentes, es decir,
-
información recogida en presentaciones de internet de los productores exportadores,
-
información recogida en relación con el ejercicio de muestreo, e
-
información recogida en la base de datos establecida con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base,
puede concluirse que al menos dos grandes productores exportadores, uno de los cuales cooperó en la investigación de reconsideración pero no fue seleccionado para la muestra (y, por tanto, no facilitó toda la información detallada a este respecto), cuentan con una capacidad conjunta de entre 50 000 y 100 000 toneladas.
(58)
Por último, nada indica que el nivel de consumo del mercado nacional tailandés o los mercados de terceros países aumentaría hasta el punto de absorber el aumento de producción si se utilizara la capacidad excedentaria de los productores tailandeses. En particular, el mercado nacional tailandés es pequeño y, por término medio, solo representa entre el 1 % y el 2 % de las ventas totales de todos los productores tailandeses de la muestra. Esto confirma que la producción adicional de maíz dulce se exportaría fuera de Tailandia.
3.2. Atractivo del mercado de la Unión
(59)
Al comparar los precios de exportación del producto afectado a la Unión con los precios del producto similar en el mercado nacional, se observan dos hechos: En el mercado nacional los precios son relativamente elevados (debido a las ventas con marca propia) y los volúmenes son relativamente pequeños en comparación con las exportaciones. Por tanto, no se aprecia riesgo de que las ventas del mercado nacional se desvíen a la Unión si se derogan las medidas.
(60)
Al comparar los precios de exportación del producto afectado a la Unión con los precios del producto similar en mercados de terceros países, se observa que, para los tres productores exportadores de la muestra, los precios de venta a la Unión son, por término medio, un 14 % superiores.
(61)
Las estadísticas comerciales de las aduanas tailandesas también confirman esta conclusión. Tras convertir el peso logístico (lata más maíz más líquido) declarado en peso neto (maíz más líquido) siguiendo la metodología de la solicitud de reconsideración, los precios por kilogramo aplicados a la Unión son, por término medio, un 5 % más altos que los aplicados a terceros países.
(62)
Aunque varias partes han expresado dudas respecto a que una diferencia de precios del 5 % o el 14 % sea lo suficientemente significativa para provocar que los flujos comerciales se desvíen a la Unión, la investigación ha mostrado que es probable que se produzca en el mercado del maíz dulce. En el presente procedimiento, previamente se concedió a una empresa tailandesa (Karn Corn) un tipo de derecho inferior entre un 8 % y un 10 % inferior al de la mayoría de los demás exportadores tailandeses. Esta ventaja de entre el 8 % y el 10 %, fue, sin embargo, suficiente para que multiplicara por siete su cuota en las exportaciones tailandesas a la Unión entre el período de la investigación original y el PIR de la presente investigación.
(63)
Además, pese al derecho antidumping del 3,1 % en vigor, Karn Corn aumentó más de un 100 % las cantidades que exportaba a la Unión desde la imposición de los derechos, lo que demuestra el atractivo del mercado de la Unión en comparación con otros mercados, incluso en el caso de una pequeña diferencia de precios.
(64)
Para concluir, si bien el riesgo de desviación del tráfico comercial del mercado nacional al mercado de la Unión es bastante limitado por la existencia de ventas de marca propia en el primero, existe un riesgo considerable de que las ventas a terceros países se desvíen al mercado de la Unión, ya que en este último se aplican precios superiores.
(65)
Varias partes interesadas alegaron que los precios son comparablemente menos atractivos en el mercado de la Unión que en otros países, como Japón. Por tanto, el riesgo de desvío del comercio si se derogaran las medidas se habría sobrevalorado.
(66)
Se recuerda que las ventas a terceros países se tratan agrupadas y la conclusión expuesta en el considerando 63 se basa en precios aplicados a todos los terceros países por término medio. Evidentemente, dentro de este grupo de terceros países, en algunos países los precios de exportación son mayores y en otros menores, y cuanto menor es el precio de exportación, mayor es el riesgo de desvío comercial si las medidas dejan de tener efecto.
(67)
Por otra parte, una de las partes interesadas alegó que los vínculos contractuales con los importadores de terceros países no permiten cambiar fácilmente de un cliente de un país a otro de diferente país.
(68)
Aunque pueden existir, y mantenerse a corto plazo, los vínculos contractuales entre productores exportadores de Tailandia e importadores de determinados terceros países, no hay pruebas que indiquen que esas obligaciones contractuales no puedan eliminarse progresivamente para poder vender a mercados con precios más elevados, como los del mercado de la Unión.
(69)
Por último, algunas partes interesadas alegaron que las exportaciones a determinados terceros países, como Corea del Sur, no son comparables, ya que pueden diferir en la gama de productos (por ejemplo, el tamaño de las latas de conserva) y las condiciones de venta (por ejemplo, las condiciones de envío).
(70)
Se recuerda que los resultados de las comparaciones de los considerandos 58 a 60 son indicadores de las diferencias de los precios de exportación a todos los terceros países. Por lo tanto, las repercusiones de las cuestiones relacionadas con las exportaciones tailandesas a un pequeño número de mercados respecto a la comparación global son limitadas. Además, puesto que los datos de las exportaciones tailandesas se registran a precio fob, la incidencia de cualquier diferencia en las condiciones o los costes del transporte se limita al coste del transporte en el interior de Tailandia y, por tanto, no puede ser significativa.
(71)
A falta de pruebas que demuestren que el precio medio aplicado a todos los terceros países no es comparable con el precio de exportación a la Unión, la conclusión expuesta en el considerando 63 es válida.
4. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping
(72)
Parece probable que, si las medidas se derogan, el precio relativamente más elevado del mercado de la Unión atraería importantes volúmenes del producto afectado que actualmente se venden en terceros países a precios inferiores.
(73)
Los productores exportadores de Tailandia siguieron practicando dumping durante el PIR.
(74)
Por otra parte, la capacidad adicional disponible en Tailandia y el hecho de que los precios son considerablemente más altos en el mercado de la Unión que en los mercados de terceros países permiten concluir que existe un riesgo de que aumenten las exportaciones del producto afectado si se derogan las medidas.
(75)
En conclusión, existe una gran probabilidad de que continúe el dumping si se derogan las medidas.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(76)
Durante el PIR, veinte productores aproximadamente de la Unión fabricaron el producto similar. Se considera, por tanto, que la producción de estos productores (establecida a partir de la información facilitada por los productores que cooperaron y, por lo que respecta a los otros productores de la Unión, de los datos de la solicitud de reconsideración) constituye la producción de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(77)
Como se ha explicado en el considerando 13, dado el gran número de productores de la Unión, se seleccionó una muestra. A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se establecieron en los dos niveles siguientes:
-
Se evaluaron los elementos macroeconómicos (producción, capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, precios medios unitarios, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) a escala de la producción de la Unión en su conjunto, sobre la base de la información obtenida de los productores que cooperaron y, por lo que respecta a los otros productores de la Unión, de una estimación basada en los datos de la solicitud de reconsideración.
-
Los elementos microeconómicos (existencias, salarios, rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja, capacidad de reunir capital e inversiones) relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra se analizaron sobre la base de su información.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo de la Unión
(78)
El consumo de la Unión se estableció sobre la base de los volúmenes de ventas de la producción propia de la industria de la Unión destinada al mercado de la Unión, los datos sobre volúmenes de importación en el mercado de la Unión obtenidos de la base de datos 14.6 y, por lo que se refiere a los demás productores de la Unión, a partir de la información que figuraba en la solicitud.
(79)
Durante el período considerado, el consumo en la Unión aumentó un 9 %. Aunque de 2008 a 2009 se redujo un 5 %, en 2010 y 2011 aumentó respectivamente 6 y 9 puntos porcentuales (es decir, respecto al año anterior). A continuación, se estabilizaron más o menos durante el PIR a un nivel de unas 350 000 toneladas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Consumo total de la Unión (toneladas)
318 413
301 594
320 027
351 279
347 533
Índice (2008 = 100)
100
95
101
110
109
2. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen
(80)
El volumen de importaciones del producto afectado en la Unión procedentes del país afectado disminuyó un 43 %, desde unas 38 000 toneladas en 2008 a unas 22 000 toneladas en el PIR. En 2009 disminuyó un 15 %, en 2010 disminuyó 20 puntos porcentuales más, y en 2011 disminuyó otros 11 puntos porcentuales, antes de aumentar ligeramente 3 puntos porcentuales durante el PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Tailandia
38 443
32 616
24 941
20 710
21 856
Índice (2008 = 100)
100
85
65
54
57
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Tailandia (%)
12
11
8
6
6
Precio de las importaciones procedentes de Tailandia (EUR/tonelada)
835
887
806
775
807
Índice (2008 = 100)
100
106
96
93
97
Fuente:
Base de datos 14.6.
b) Cuota de mercado
(81)
La cuota de mercado en el país afectado correspondiente a los exportadores tailandeses en el mercado de la Unión disminuyó gradualmente aproximadamente un 50 % o 6 puntos porcentuales durante el período considerado, del 12 % en 2008 al 6 % en el PIR. En concreto, la cuota de mercado en Tailandia pasó del 12 % en 2008 al 11 % en 2009, al 8 % en 2010 y al 6 % en 2011/PIR.
c) Precios
i) Evolución de los precios
(82)
Entre 2008 y el PIR, el precio medio de las importaciones del producto afectado originario del país afectado descendió un 3 %, pasando de 835 EUR/tonelada en 2008 a 807 EUR/tonelada en el PIR. Concretamente, la producción aumentó un 6 % en 2008, y luego disminuyó 10 puntos porcentuales en 2010 y otros 3 puntos porcentuales en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, estos precios se incrementaron de nuevo 4 puntos porcentuales.
ii) Subcotización de precios
(83)
Se estableció una comparación de precios para tipos similares del producto entre los precios de venta en la Unión de los productores exportadores y los de la industria de la Unión. Con este fin, los precios franco fábrica de la industria de la Unión, una vez deducidas todas las reducciones e impuestos, se compararon con los precios cif en la frontera de la Unión de los productores exportadores del país afectado, debidamente ajustados para los derechos convencionales y los costes de descarga y de despacho de aduana. La comparación mostró que, durante el PIR, los precios del producto afectado originario del país afectado vendido en la Unión, fueron, en general, mayores que los precios de la industria de la Unión. Asimismo, sobre la base de las estadísticas de importación (base de datos 14.6), no existía margen de subcotización para todas las importaciones de la Unión procedentes de Tailandia (para los dos exportadores que cooperaron y para las empresas que no cooperaron, con independencia de la combinación de productos).
3. Situación de la industria de la Unión
(84)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
(85)
Este mercado se caracteriza, entre otras cosas, por dos canales de ventas, es decir, las ventas bajo la marca propia del productor y las ventas bajo marcas de minoristas. Las ventas efectuadas a través del primer canal, en comparación con las del segundo canal, generan habitualmente costes de venta más altos, destinados en particular a la comercialización y la publicidad, y exigen también precios de venta más altos.
(86)
La investigación mostró que todas las importaciones de los exportadores tailandeses que cooperaron pertenecían al segundo canal, es decir, al canal de marcas de minorista. Por tanto, para analizar el perjuicio, siempre que era pertinente, se consideró conveniente distinguir entre las ventas de la industria de la Unión con su propia marca y con marca de minoristas, ya que la competencia de las importaciones objeto de dumping afecta en primer lugar a los productos similares de la industria de la Unión vendidos con marcas de minoristas. Esta distinción se hizo en especial para la determinación de los volúmenes de ventas, precios de venta y rentabilidad. Sin embargo, en aras de la exhaustividad, en las tablas siguientes también se muestran y comentan los totales (incluidas tanto la marca propia como las marcas de minoristas). Durante el PIR, las ventas de la industria de la Unión con marcas de minoristas representaron alrededor del 70 % del volumen de ventas total de la industria de la Unión y en torno al 60 % del valor de sus ventas.
(87)
Dado que en la Unión el maíz dulce solo se procesa durante los meses de verano, varios indicadores de perjuicio son prácticamente idénticos para 2011 y el PIR (del 1 de abril de 2011 al 30 de marzo de 2012). Esto se aplica, en particular, a la producción y la capacidad de producción.
3.1. Elementos macroeconómicos
a) Producción
(88)
Desde un nivel de unas 372 000 toneladas en 2008, la producción de la industria de la Unión disminuyó un 8 % durante el período considerado. Específicamente, en 2009 disminuyó un 25 %, 13 puntos porcentuales en 2010, y aumentó 31 puntos porcentuales en 2011/PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Producción (toneladas)
371 764
279 265
231 790
344 015
343 873
Índice (2008 = 100)
100
75
62
93
92
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(89)
La capacidad de producción fue de unas 488 000 toneladas en 2008, 2009 y 2010 y disminuyó un 9 % en 2011/PIR. La disminución se debió a que uno de los productores de la Unión incluido en la muestra cerró una de sus plantas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
488 453
488 453
488 453
444 055
444 055
Índice (2008 = 100)
100
100
100
91
91
Utilización de la capacidad (%)
76
57
47
77
77
Índice (2008 = 100)
100
75
62
102
102
Fuente:
Investigación.
(90)
La utilización de la capacidad fue del 76 % en 2008. En 2009 cayó al 57 % y en 2010 al 47 %, antes de aumentar hasta el 77 % en 2011/PIR. Durante todo el período considerado, la utilización de la capacidad se ha mantenido estable, ya que la reducción de la producción ha estado en consonancia con la reducción de la capacidad de producción.
c) Volumen de ventas
(91)
Por lo que se refiere a la producción de la industria de la Unión destinada a la venta con marcas de minoristas, las ventas en el mercado de la Unión a clientes no vinculados disminuyó primero un 6 % en 2009, y aumentó después 17 puntos porcentuales en 2010, y otros 24 puntos porcentuales en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, estas ventas disminuyeron de nuevo 4 puntos porcentuales. En conjunto, entre 2008 y el PIR, estas ventas aumentaron en torno a un 31 %.
2008
2009
2010
2011
PIR
Volumen de ventas de la Unión (marcas de minoristas) a clientes no vinculados (toneladas)
161 544
151 058
179 562
218 876
212 425
Índice (2008 = 100)
100
94
111
135
131
Volumen de ventas de la Unión (marcas propias y de minoristas) a clientes no vinculados (toneladas)
262 902
248 995
280 586
318 237
312 623
Índice (2008 = 100)
100
95
107
121
119
Fuente:
Investigación.
(92)
Las ventas totales (con marcas propias y con marcas de minoristas) de la producción propia de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados siguió, más o menos, un patrón similar, aunque ligeramente menos pronunciado. Primero disminuyeron un 5 % en 2009, y luego aumentaron 12 puntos porcentuales en 2010 y otros 14 puntos porcentuales en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, estas ventas disminuyeron otros 2 puntos porcentuales. En conjunto, entre 2008 y el PIR, estas ventas aumentaron en torno a un 19 %.
d) Cuota de mercado
(93)
La cuota de mercado de la industria de la Unión fue del 83 % en 2008 y 2009. En 2010 aumentó al 88 % y en 2011 al 91 %, antes de disminuir ligeramente hasta el 90 % en el PIR. En total, la cuota de mercado de la industria de la Unión durante el período considerado aumentó siete puntos porcentuales.
2008
2009
2010
2011
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión (marcas propias y de minoristas) (%)
83
83
88
91
90
Índice (2008 = 100)
100
100
106
110
109
Fuente:
Investigación.
e) Crecimiento
(94)
Entre 2008 y el PIR, cuando el consumo de la Unión aumentó un 9 %, el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión destinadas a la venta con marcas de minoristas aumentó un 31 %, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión destinadas a la marca propia y a las marcas de minoristas aumentó un 19 %. Entre 2008 y el PIR, la industria de la Unión ganó unos 7 puntos porcentuales de cuota de mercado, mientras que la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping bajó unos 6 puntos porcentuales. Se concluye, por lo tanto, que la industria de la Unión se benefició de un mercado en crecimiento.
f) Empleo
(95)
El nivel de empleo de la industria de la Unión disminuyó un 17 % entre 2008 y 2009, después perdió 5 puntos porcentuales en 2010 y aumentó 11 puntos porcentuales en 2011/PIR. En conjunto, el empleo de la industria de la Unión disminuyó un 11 % en el período considerado, es decir, de unas 2 300 personas a unas 2 000 personas.
2008
2009
2010
2011
PIR
Empleo (personas)
2 278
1 896
1 786
2 038
2 035
Índice (2008 = 100)
100
83
78
89
89
Fuente:
Investigación.
g) Productividad
(96)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida como producción (toneladas) por persona empleada por año, partiendo de un nivel de 163 toneladas por empleado, disminuyó primero un 10 % en 2009 y otros 10 puntos porcentuales en 2010, y posteriormente aumentó 23 puntos porcentuales en 2011 y 1 punto porcentual en el PIR. En total, la productividad de la industria de la Unión aumentó un 4 % durante el período considerado. Esta evolución refleja que el descenso del empleo fue más pronunciado que el de la producción.
2008
2009
2010
2011
PIR
Productividad (tonelada por trabajador)
163
147
130
169
169
Índice (2008 = 100)
100
90
80
103
104
Fuente:
Investigación.
h) Factores que influyen en los precios de venta
(97)
Los precios unitarios de las ventas de la industria de la Unión en lo que respecta a los productos con marcas de minoristas a clientes no vinculados aumentaron un 7 % en 2009 y disminuyeron 8 puntos porcentuales en 2010 y otros 5 puntos porcentuales en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, aumentaron otros 3 puntos porcentuales. En conjunto, estos precios disminuyeron un 3 % en el período considerado, de 1 073 EUR/tonelada a 1 041 EUR/tonelada en el PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Precio unitario en el mercado de la Unión (marcas de minoristas) (EUR/tonelada)
1 073
1 152
1 057
1 008
1 041
Índice (2008 = 100)
100
107
99
94
97
Precio unitario en el mercado de la Unión (marca propia y marcas de minoristas) (EUR/tonelada)
1 248
1 305
1 219
1 182
1 215
Índice (2008 = 100)
100
105
98
95
97
Fuente:
Investigación.
(98)
Los precios de venta totales (marca propia y marcas de minoristas) de la industria de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión siguieron más o menos una evolución similar. Aumentaron un 5 % en 2009, y disminuyeron 7 puntos porcentuales en 2010 y otros 3 puntos porcentuales en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, aumentaron otros 2 puntos porcentuales. En conjunto, estos precios disminuyeron un 3 % en el período considerado, de 1 248 EUR/tonelada a 1 215 EUR/tonelada en el PIR.
i) Magnitud del margen de dumping
(99)
La investigación ha establecido que el dumping continúa y que la magnitud de los márgenes reales de dumping (es decir, hasta el 44 %) no puede considerarse insignificante.
j) Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(100)
Los macroindicadores examinados antes y los microindicadores que se examinan a continuación muestran que, aunque las medidas antidumping han alcanzado parcialmente el resultado previsto de eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión, la industria todavía se encuentra en una situación vulnerable y frágil. De hecho, la rentabilidad es baja en el segmento de marcas de minoristas, que compite directamente con las importaciones tailandesas. Los precios de venta de la industria de la Unión en este segmento de mercado disminuyeron un 3 % durante el período considerado, mientras que los costes de producción aumentaron aproximadamente el 10 % durante el mismo período. Es evidente que la industria de la Unión no ha podido recuperar sus costes, lo que ha dado lugar a pérdidas significativas. Dada la importancia de las marcas de minoristas para la industria de la Unión de maíz dulce (que representan el 70 % del volumen total de sus ventas y el 60 % del valor total de sus ventas), esto ha afectado a la rentabilidad global. Así pues, no ha podido establecerse una recuperación real del dumping anterior, y se considera que la industria de la Unión sigue siendo vulnerable al efecto perjudicial de cualquier importación objeto de dumping en el mercado de la Unión.
3.2. Elementos microeconómicos
a) Existencias
(101)
El nivel de existencias de cierre de la industria de la Unión se ha reducido constantemente durante el período considerado. Disminuyó un 2 % en 2009, 27 puntos porcentuales en 2010, 2 puntos porcentuales en 2011 y otros 24 puntos porcentuales durante el PIR. Sin embargo, cabe observar que el nivel de existencias no es un indicador significativo del perjuicio para esta industria concreta. El alto nivel de existencias a finales del año se debe a que la cosecha y el enlatado suelen terminar en octubre de cada año. Las existencias son, por lo tanto, mercancías en espera de ser enviadas durante el período que se extiende de noviembre a julio.
2008
2009
2010
2011
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
193 834
189 741
136 703
133 884
88 108
Índice (2008 = 100)
100
98
71
69
45
Fuente:
Investigación.
b) Salarios
(102)
Entre 2008 y el PIR, los costes laborales disminuyeron un 7 %. En concreto, disminuyeron un 16 % en 2009, 1 punto porcentual más en 2010 y aumentaron 10 puntos porcentuales en 2011/PIR. La disminución global durante el período considerado se debe a la reducción del empleo.
2008
2009
2010
2011
PIR
Coste anual de la mano de obra (EUR)
34 343 788
28 850 250
28 370 188
31 952 596
31 923 505
Índice (2008 = 100)
100
84
83
93
93
Fuente:
Investigación.
c) Rentabilidad y rendimiento de la inversión
(103)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas de la industria de la Unión sobre los productos destinados a ser vendidos con marcas de minoristas, expresada como porcentaje de ventas netas, se redujo de un beneficio del 5,6 % en 2008 a una pérdida del 5,4 % en el PIR.
2008
2009
2010
2011
PIR
Rentabilidad de la Unión (marcas de minoristas) (% de ventas netas)
5,6 %
9,6 %
-3,3 %
-8,2 %
-5,4 %
Índice (2008 = 100)
100
169
-59
- 145
-95
Rentabilidad de la Unión (marca propia y marcas de minoristas) (% de ventas netas)
8,5 %
10,8 %
0,7 %
-0,5 %
1,6 %
Índice (2008 = 100)
100
127
8
-6
19
Rendimiento de las inversiones (marcas propias y de minoristas) (beneficio neto en porcentaje del valor contable neto de las inversiones)
24,3 %
40,4 %
2,9 %
-3,0 %
4,4 %
Índice (2008 = 100)
100
166
12
-13
18
Fuente:
Investigación.
(104)
La rentabilidad de las ventas de la industria de la Unión en lo que se refiere a los productos destinados a la venta tanto con la marca propia como con marcas de minoristas disminuyó igualmente de un 8,5 % en 2008 a un 1,6 % en el PIR. La reducción es, por tanto, menos pronunciada que en el caso de las ventas con marcas de minoristas exclusivamente. El descenso de la rentabilidad se explica por el hecho de que los precios de venta disminuyeron un 3 % durante el período considerado, mientras que los costes de producción (principalmente maíz dulce sin transformar y latas de conserva) aumentaron un 5 % durante el mismo período. Evidentemente, la industria de la Unión no ha podido repercutir el aumento de los costes de producción a sus clientes.
(105)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio (tanto para la marca propia como para las de minoristas) en porcentaje del valor contable neto de las inversiones, siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad. Disminuyó de un nivel en torno al 24,3 % en 2008 a un 4,4 % en el PIR, reduciéndose, por tanto, un 82 % durante el período considerado.
d) Flujo de caja y capacidad de financiación
(106)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación se cifró en torno a 27 000 EUR en 2008. Aumentó a unos 23 millones EUR en 2009 y a unos 58 millones EUR en 2010, antes de volver a bajar a unos 8 millones EUR en 2011. Desde 2011 hasta el PIR, aumentó a unos 11 millones EUR. Ninguno de los productores de la Unión que cooperaron indicó que experimentara dificultades para financiarse.
2008
2009
2010
2011
PIR
Flujo de caja (marcas propias y de minoristas) (EUR)
26 698
23 239 572
58 654 064
7 845 330
11 077 815
Índice (2008 = 100)
100
87 047
219 698
29 386
41 494
Fuente:
Investigación.
e) Inversiones
(107)
Las inversiones anuales de la industria de la Unión en la producción del producto similar aumentaron un 45 % entre 2008 y 2009, disminuyeron 34 puntos porcentuales entre 2009 y 2010, aumentaron 57 puntos porcentuales en 2011 y finalmente disminuyeron 4 puntos porcentuales desde 2011 hasta el PIR. En conjunto, durante el período considerado, la inversión aumentó un 64 % y se destinó al mantenimiento y la renovación del equipo existente, pero no a aumentar la capacidad.
2008
2009
2010
2011
PIR
Inversiones netas (EUR)
6 590 078
9 545 749
7 329 354
11 093 136
10 802 751
Índice (2008 = 100)
100
145
111
168
164
Fuente:
Investigación.
4. Conclusión sobre el perjuicio
(108)
Varios indicadores experimentaron un desarrollo negativo entre 2008 y el PIR. El rendimiento de las inversiones se redujo, el volumen de producción disminuyó un 8 %, la capacidad de producción disminuyó un 9 % y el empleo disminuyó un 11 %. Con respecto a los menores niveles de producción, cabe señalar que el rendimiento de los cultivos en 2008 fue superior a lo previsto, y dio lugar a una mayor producción de la industria de la Unión en el mismo año. Durante el mismo período, las importaciones procedentes de Tailandia (facturadas sobre todo en dólares americanos) se volvieron más atractivas por la depreciación del dólar. Este aumento de la oferta de maíz dulce (tanto de la Unión como tailandés) coincidió con la crisis económica y financiera de la Unión, que incidió en el consumo. En consecuencia, el aumento de la producción de la Unión no pudo ser totalmente vendido en el mercado de la Unión. Esto condujo a una reducción del nivel de producción y de las existencias en los siguientes años, pero no explica totalmente el perjuicio sufrido.
(109)
La rentabilidad de las ventas de maíz dulce de la industria de la Unión (tanto de marca propia como de marcas de minoristas) disminuyó de forma significativa a lo largo del período considerado. El segmento de marcas de minoristas, en el que la industria de la Unión compite con las importaciones tailandesas, arroja claras pérdidas (la rentabilidad cayó de un beneficio superior al 5 % en 2008 a una pérdida de más del 5 % durante el PIR). Los productores de la Unión bajaron un 3 % sus precios de venta en el mercado de la Unión y consiguieron recuperar cuota de mercado a expensas de la rentabilidad. La industria necesita las ventas de marcas de minoristas, ya que no existe suficiente demanda de marca propia y, dado que las ventas de marcas de minoristas representan alrededor del 60 % del valor total de las ventas, la rentabilidad global disminuyó del 8,5 % al 1,6 % durante el período considerado.
(110)
Algunos indicadores muestran que, gracias a las medidas aplicadas, la industria recuperó su posición. El volumen de las importaciones procedentes de Tailandia y su correspondiente cuota de mercado se redujeron casi a la mitad, del 12 % en 2008 a solo el 6 % en el PIR. La cuota de mercado de la industria de la Unión aumentó del 83 % de 2008 al 90 % durante el PIR. Por otra parte, durante el PIR, los precios medios de las importaciones tailandesas no fueron inferiores a los de la industria de la Unión, pero, al mismo tiempo, impidieron que la industria de la Unión repercutiera el incremento de costes a sus clientes. También otros indicadores tuvieron una evolución positiva. La utilización de la capacidad aumentó un 2 % durante el período considerado y fue bastante elevada (77 % durante el PIR). El volumen de ventas de marcas de minoristas de la industria de la Unión, que compiten directamente con las importaciones tailandesas, aumentó un 31 % y las ventas totales de ambos segmentos combinados aumentó un 19 %. Las inversiones aumentaron un 64 %. Estos factores indican que la industria se recuperó. Sin embargo, no fue capaz de alcanzar niveles de rentabilidad satisfactorios para mantener una cuota de mercado sustancial en un mercado en el que solo compiten la industria de la Unión y las importaciones tailandesas (las importaciones procedentes de otros terceros países son dispersas y de escasa cuantía).
(111)
La situación competitiva en el mercado de la Unión es delicada. Por un lado, en parte del mercado (el segmento de marca propia), la industria de la Unión no tiene competencia exterior. El poder de negociación de los propietarios de marcas con respecto a los minoristas es fuerte. De hecho, fijan el precio. Además, el mercado está consolidado y los cuatro productores de la muestra tienen un 54 % de cuota de mercado. Por otro lado, los minoristas dominan el segmento de marcas privadas. Debido a la competencia exterior y en la Unión, los precios están permanentemente bajo presión. En consecuencia, es más difícil para los productores de la Unión repercutir a sus clientes los incrementos de los costes de producción, principalmente de maíz dulce o latas (los costes de producción de la industria de la Unión aumentaron un 5 % durante el período considerado), debido a la presión ejercida sobre los precios por las importaciones tailandesas.
(112)
Es evidente que la industria de la Unión ha aumentado su cuota de mercado privilegiando el volumen sobre el precio. Sin embargo, no puede ignorarse que para la mayor parte de su negocio de maíz dulce (marcas de minoristas) no ha podido cubrir sus costes. Por tanto, cabe concluir que la situación de la industria de la Unión sigue siendo vulnerable y frágil.
(113)
Varias partes han comentado que la industria de la Unión se ha recuperado, ya que diversos indicadores han mejorado y, en particular, la cuota de mercado de la industria de la Unión es elevada y la subcotización es negativa.
(114)
En lo que respecta al perjuicio de la industria de la Unión, cabe reconocer que la situación es compleja. Las medidas antidumping han conseguido parcialmente su objetivo, al eliminar parte del perjuicio sufrido por la industria de la Unión a consecuencia de las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia. Sin embargo, en conjunto, y en especial dado que la rentabilidad es reducida y decreciente, la situación de la industria de la Unión sigue siendo precaria.
(115)
Una subcotización negativa y una elevada cuota de mercado de la industria de la Unión no significan automáticamente que no exista perjuicio. La continuación de las importaciones objeto de dumping procedentes de Tailandia (con márgenes de dumping de hasta un 44 %) ha provocado una contención de precios en el mercado de la Unión. La industria de la Unión, en un intento por recuperar la cuota de mercado perdida, ha mantenido unos precios bajos, lo que ha reducido la rentabilidad.
(116)
Una parte interesada alegó que la evaluación del perjuicio debería basarse en los resultados globales de la industria de la Unión y no en los de un segmento de mercado.
(117)
En consonancia con la investigación original, la evaluación del perjuicio se ha basado en los resultados globales de la industria de la Unión (marcas propias y marcas de minoristas) y, para una serie de indicadores (rentabilidad, volumen de ventas y precios de venta), en las marcas de minoristas. No ha habido ningún cambio de circunstancias que justifique el abandono de esta metodología, que sigue siendo válida para evaluar la situación de la industria de la Unión. Como se ha indicado en los considerandos 84 y 85, en el mercado del maíz dulce siguen existiendo dos canales de ventas y todas las importaciones adquiridas a los exportadores tailandeses que cooperaron pertenecían al canal de marcas de minoristas. Además, aunque solo tuviéramos en cuenta los resultados globales de la industria de la Unión, no variaría la conclusión de que la situación de dicha industria es precaria, ya que la rentabilidad es reducida y decreciente. Sobre la base de dichas consideraciones, se rechaza la alegación.
(118)
Dos partes interesadas alegaron que las dificultades de la industria de la Unión podrían deberse a la competencia interna de la Unión.
(119)
Sin embargo, la situación de la competencia en el mercado de la Unión no difiere sustancialmente de la observada en el período considerado en la investigación original (dos canales de ventas y unos veinte productores de la Unión). No obstante, en 2002, antes de la llegada de exportaciones tailandesas a precios objeto de dumping al mercado de la Unión, la industria de la Unión tenía un nivel de beneficio de más del 20 % en conjunto (marcas propias y marcas de minoristas) y un 17 % en las marcas de minoristas. Esto demuestra que la competencia interna no es lo que impide a la industria de la Unión alcanzar unos márgenes saludables de beneficio. En cambio, la presencia continua de importaciones objeto de dumping y el bloqueo de precios resultante impiden que la industria de la Unión aumente sus precios.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(120)
Sobre la base de las mencionadas tendencias, parece que las medidas antidumping han alcanzado parcialmente el resultado previsto de eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión. Por otra parte, tal como demuestra la evolución negativa de una serie de indicadores de perjuicio, la industria todavía se encuentra en una situación vulnerable y frágil.
(121)
Tal como se ha mencionado, los exportadores tailandeses tienen capacidad disponible para aumentar sus exportaciones muy rápidamente. Además, las estadísticas comerciales tailandesas confirman que Tailandia ha exportado unas 140 000 toneladas a terceros países en 2011, lo que supone alrededor de siete veces más que el volumen de exportación de Tailandia a la Unión. Dado que los precios en el mercado de la Unión son más lucrativos que los de algunos mercados de terceros países, es probable que cantidades significativas exportadas actualmente a estos países se reorienten al mercado de la Unión si las medidas antidumping dejan de tener efecto. Esta evolución brusca ya se observó en la investigación inicial, cuando la cuota de mercado de las importaciones de la Unión procedentes de Tailandia casi se multiplicó por dos en solo tres años, es decir, del 6,8 % en 2002 al 12,7 % en 2005.
(122)
Por consiguiente, sobre la base de lo anterior, puede concluirse que es probable que reaparezca el perjuicio si se derogan las medidas.
(123)
Varias partes interesadas expresaron dudas sobre la conclusión de que es probable que reaparezca el perjuicio. Se alega, en particular, que la diferencia de precio del 5 % entre el mercado de la Unión y los mercados de terceros países es demasiado pequeña para que las exportaciones de maíz dulce se reorienten al mercado de la Unión. Esta alegación ya se ha abordado en el considerando 61. También se alega que el maíz dulce no es una mercancía que pueda desviarse fácilmente de un mercado a otro. Sin embargo, esta alegación, no se ha justificado y no se corresponde con lo constatado en la presente investigación.
(124)
Aunque la evaluación de la probabilidad de reaparición del perjuicio es prospectiva, se basa en los hechos indicados en el considerando 121. Por tanto, se rechaza la alegación.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(125)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una apreciación de los diferentes intereses en juego. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
1. Interés de la industria de la Unión
(126)
Como se ha mencionado, la industria de la Unión sigue estando en una situación frágil y vulnerable. Aprovecharía el respiro que ofrecería la continuación de las medidas para aumentar sus precios de venta (en particular, para las marcas de minoristas) a fin de cubrir el aumento de los costes de producción. Esto le permitiría mejorar su situación financiera.
2. Interés de los minoristas y de los consumidores
(127)
Se ha solicitado cooperación a más de cuarenta importadores/minoristas y a dos organizaciones comerciales/de consumidores. Solo cooperó un minorista. Sus importaciones representan una pequeña parte de las importaciones totales procedentes de Tailandia durante el PIR. La cuota de su volumen de negocios relacionada con el maíz dulce era insignificante en comparación con su volumen de negocios total. Además, las reventas de maíz dulce generaron un beneficio muy elevado durante el PIR. Estos datos indican que los minoristas no se verían afectados de forma desproporcionada, aunque se ampliaran las medidas.
(128)
Al mismo tiempo, diversas asociaciones comerciales presentaron observaciones y asistieron a una audiencia. Alegaron que convendría eliminar las medidas antidumping, ya que la cuota de mercado de las importaciones tailandesas es escasa y decreciente, y coincide con un aumento de la cuota de mercado de la industria de la Unión.
(129)
En lo que se refiere a los consumidores, el gasto medio por hogar en maíz dulce es muy limitado y no supera los 5 EUR por año. Dado el moderado nivel de las medidas actuales, los efectos de un mantenimiento de las mismas probablemente serían insignificantes para los consumidores.
(130)
A la luz de lo hasta aquí expuesto, y dado el escaso grado de cooperación en general, se considera que es poco probable que la situación de los minoristas y los consumidores de la Unión se vea afectada significativamente por las medidas propuestas.
3. Riesgo de escasez de suministro/competencia en el mercado de la Unión
(131)
En primer lugar, debe recordarse que el objetivo de las medidas antidumping no es detener el acceso a la Unión de las importaciones a las que se imponen, sino eliminar el impacto de las condiciones de mercado distorsionadas que son consecuencia de la presencia continuada de importaciones objeto de dumping.
(132)
El consumo en la Unión aumentó un 9 % durante el PIR, y se situó en unas 350 000 toneladas. La capacidad de la industria de la Unión superó continuamente la demanda de la Unión durante el período considerado, alcanzando un nivel de alrededor de 440 000 toneladas en el PIR. Hay suficiente competencia entre los productores de la Unión. Parece que la industria de la Unión, que operó a un índice de utilización de la capacidad del 77 % durante el PIR, tiene capacidad disponible para aumentar su producción si aumenta la demanda. Las importaciones procedentes de otros terceros países, particularmente Estados Unidos y la República Popular de China, también pueden satisfacer parte de la demanda. Como se ha mencionado, cabe señalar que la finalidad de las medidas antidumping no es detener el acceso a la Unión de las importaciones procedentes de Tailandia. Teniendo en cuenta el bajo nivel de las medidas, se espera que las importaciones tailandesas sigan manteniendo una cierta cuota de mercado en la Unión.
(133)
Teniendo en cuenta dichas consideraciones, no puede concluirse que el mantenimiento de las medidas antidumping pueda provocar una escasez de suministro en el mercado de la Unión o una restricción de la competencia en el mercado de la Unión.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(134)
Atendiendo a lo anterior, parece que los efectos negativos del mantenimiento de las medidas sería limitado y, en cualquier caso, no sería desproporcionado con respecto a las ventajas del mantenimiento de las medidas para la industria de la Unión.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(135)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(136)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinado maíz dulce en grano preparado o conservado, originario de Tailandia. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos ad valorem de tipos diferenciados.
(137)
Los tipos del derecho antidumping para empresas individuales especificados en el presente Reglamento solo son aplicables a las importaciones del producto afectado fabricado por dichas empresas y, por tanto, por las personas jurídicas mencionadas expresamente. Las importaciones del producto afectado fabricado por cualquier otra empresa no citada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las específicamente citadas, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(138)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos individuales del derecho antidumping (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (8) junto con toda la información pertinente, en particular toda modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio de las entidades de producción o de venta. En caso necesario, el presente Reglamento se modificará consecuentemente, poniendo al día la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano, preparado o conservado en vinagre o en ácido acético, sin congelar, clasificado actualmente en el código NC ex 2001 90 30 (código TARIC 2001903010), y de maíz dulce (Zea mays var. saccharata) en grano preparado o conservado, excepto en vinagre o ácido acético, sin congelar, salvo los productos de la partida 2006, clasificado actualmente en el código NC ex 2005 80 00 (Código TARIC 2005800010), originario de Tailandia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y producidos por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Tailandia
3,1
A789
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Tailandia
14,3
A890
Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Tailandia
12,8
A790
River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Tailandia
12,8
A791
Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Tailandia
11,1
A792
Fabricantes que cooperaron recogidos en la lista del anexo
12,9
A793
Todas las demás empresas
14,3
A999
3. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se podrá modificar el artículo 1, apartado 2, añadiendo el nuevo productor exportador a las empresas cooperantes no incluidas en la muestra y, por tanto, sujetas al tipo del derecho medio ponderado del 12,9 %, siempre que un nuevo productor exportador de Tailandia presente a la Comisión pruebas suficientes de que:
a)
no exportó a la Unión el producto descrito en el artículo 1, apartado 1, durante el período de investigación de reconsideración (del 1 de abril de 2011 al 30 de marzo de 2012);
b)
no está vinculado a ninguno de los exportadores o productores tailandeses que están sujetos a las medidas impuestas por el presente Reglamento, y
c)
ha exportado realmente a la Unión el producto afectado después del período de investigación de reconsideración, o ha suscrito una obligación contractual irrevocable para exportar una cantidad significativa a la Unión.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 2 de septiembre de 2013.