РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/110 НА КОМИСИЯТА
от 26 януари 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и за прекратяване на процедурата по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване („предишното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1256/2008 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, Китайската народна република („КНР“), Русия, Тайланд и Украйна („окончателните антидъмпингови мерки“). Тези мерки са под формата на адвалорно мито, което е между 10,1 и 90,6 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(2)
След публикуването на известие (3) за предстоящото изтичане на срока на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 септември 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Комитета за защита на производството на заварени стоманени тръби на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от общото производство на Съюза на заварени тръби и тръбопроводи.
(3)
Като основание за искането е изтъкната вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на вредата за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 19 декември 2013 г. с известие (4), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(5)
Разследването на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПРП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
4.2. Страни, засегнати от процедурата
(6)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в Беларус, КНР, Русия и Украйна („засегнатите държави“), несвързаните вносители и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(7)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, беше предоставена такава възможност.
4.2.1. Извадка по отношение на производителите износители
(8)
Поради видимо големия брой производители износители в КНР, Русия и Украйна, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане.
(9)
В крайна сметка Комисията не получи отговори на въпросника, изготвен във връзка с подбора на извадката, от производители износители в КНР. Един отговор във връзка с подбора на извадката беше получен от един производител износител в Украйна. Три отговора във връзка с подбора на извадката бяха получени от производители износители в Русия. Поради това Комисията счете, че изготвянето на извадка от производители износители не е необходимо.
4.2.2. Извадка по отношение на вносителите и производителите от Съюза
(10)
Поради видимо големия брой несвързани вносители в Съюза, в известието за започване на преразглеждане бе предвидено да се използва изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Тъй като не бе получен отговор от нито един несвързан вносител, по отношение на несвързаните вносители не бе приложено изготвяне на извадка.
(11)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, в известието за започване на преразглеждане бе обявено, че Комисията е изготвила временна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вредата. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполагаше Комисията при започването на процедурата, като бяха използвани следните критерии: обемът на продажбите на производителите, производственият им обем и географското им местоположение в Съюза. Извадката съответстваше на най-големия представителен обем на производство, който можеше да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, и който представлява 52 % от общото производство на промишлеността на Съюза и нейните продажби за несвързани клиенти в ЕС. Освен това извадката бе представителна от гледна точка на географското местоположение на дружествата, тъй като бяха обхванати четири различни държави членки. С производителите от ЕС бяха проведени консултации относно предложената извадка на датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. Като се има предвид, че не се отзоваха други производители и че не бяха получени коментари по отношение на извадката, предложената извадка бе потвърдена.
(12)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга, на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, както и на интереса на Съюза. За тази цел Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители износители и производители от Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители в Съюза:
-
Arcelor Mittal Karvina, Чешката република,
-
Arcelor Mittal Krakow, Полша,
-
Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Италия,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Обединеното кралство;
б)
производител износител в Беларус:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Беларус;
в)
търговец, свързан с производителя износител в Украйна:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Швейцария;
г)
производител в Русия:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Русия;
д)
производител в държавата аналог:
-
Robor Ltd. Johannesburg, Южна Африка.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт и газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77, с произход от Беларус, КНР, Русия и Украйна.
(14)
При разследването бе установено, че всичките различни видове на разглеждания продукт имат едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и като цяло са използвани за едни и същи цели.
2. Сходен продукт
(15)
Установено бе, че заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, и заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани и продавани в засегнатите държави и в държавата аналог, по същество имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и същите видове основна употреба като заварените тръби и тръбопроводи, произвеждани в засегнатите държави и продавани за износ за Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(16)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от четирите засегнати държави.
(17)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането и четирите държави, които са обект на разследването, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт. Поради това няма вероятност от продължаване на дъмпинга в случая на която и да е от четирите държави, които са обект на разследването. Оценката бе ограничена до вероятността от повторно възникване на дъмпинга, направена при използване на експортните цени за други трети държави. Както и при предишното разследване, износът за Беларус не бе взет предвид за тази цел.
ДЪРЖАВИ С НЕПАЗАРНА ИКОНОМИКА
1. Държава аналог
(18)
В съответствие с разпоредбите на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Беларус и КНР не се считат за държави с пазарна икономика. При предишното разследване като държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност бяха използвани САЩ. В известието за започване на преразглеждане беше предвидено като държава аналог при въпросното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките да бъдат използвани САЩ съгласно предложеното от заявителя.
(19)
Комисията получи коментари от дружеството Mogilev, както и от беларуските власти. Не бяха получени коментари от заинтересовани страни в КНР.
(20)
Беларуските заинтересовани страни заявиха, че изборът на САЩ не е подходящ поради предполагаеми връзки между единствения оказал съдействие производител от САЩ и промишлеността на Съюза.
(21)
Беларуските заинтересовани страни предложиха като държава аналог да се използва Русия въз основа на твърденията, че руската стоманодобивна промишленост е сходна на стоманодобивната промишленост в Беларус поради общите им връзки с бившия Съветски съюз.
(22)
Разследването обаче установи, че стойността на природния газ не е отразена правилно в производствените разходи на единствения оказал съдействие производител в Русия (вж. съображение 69 по-долу). Освен това съдействието от страна на този производител в Русия не бе достатъчно (вж. съображение 61 по-долу). Поради това изборът на Русия не беше счетен за целесъобразен.
(23)
Комисията също така установи наличието на други трети държави - износителки на разглеждания продукт за Съюза. Комисията се свърза с производители в 14 държави, известни като производители на стомана. Сред тях бяха такива държави, като Босна и Херцеговина, Бразилия, бившата югославска република Македония, Сърбия, Южна Африка, Южна Корея и Тайван.
(24)
В крайна сметка Комисията не получи съдействие от производители от САЩ. Тя обаче получи пълни отговори на въпросника от производители в бившата югославска република Македония и в Южна Африка. Комисията счете, че най-подходящ е изборът на Южна Африка поради значителния обем на продажбите на вътрешния пазар на производителя от тази държава.
БЕЛАРУС
1. Предварителни забележки
(25)
Най-големият известен производител в Беларус - OJSC Mogilev Metallurgical Works („Mogilev“), оказа съдействие при разследването. Дружеството Mogilev обаче не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 27 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(26)
Нормалната стойност за Беларус бе определена по вид на продукта за сходния продукт въз основа на продажните цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог). Когато не е имало продажби на даден вид на продукта за сходния продукт при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар на Южна Африка, Комисията използва конструирана нормална стойност, като към производствените разходи на сходния продукт добави разходи за продажба, общи и административни разходи и печалба.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(27)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството Mogilev не е изнасяло разглеждания продукт за Съюза. Поради това вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени за други трети държави.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(29)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, рабатите, отстъпките и нивото на търговията.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(30)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе определен на 28,4 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(31)
Производствените линии на Mogilev са използвани както за производството на заварени тръби и тръбопроводи, така и за производството на кухи профили (производството на двата продукта се различава само с една малка производствена стъпка). Дружеството Mogilev е произвеждало значителни обеми кухи профили и ги е изнасяло и за Съюза, наред с други държави, тъй като по отношение на тези стоки няма действащи антидъмпингови мита. Освен това същото дружество е произвеждало заварени тръби с диаметър, превишаващ 168,3 mm („големи тръби“), които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза.
(32)
Въз основа на сегашния продуктов асортимент свободният капацитет на Mogilev се изчислява на около 20 000 тона или на около 5 % от потреблението на Съюза.
(33)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице риск дружеството Mogilev да продава значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(34)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че неговият действителен свободен капацитет е значително по-малък поради затруднение във връзка с хидравличното изпитване. Хидравлично изпитване обаче е само една малка стъпка в цялостния производствен процес на разглеждания продукт и следователно това затруднение относително лесно може да се елиминира. Поради това аргументът, че свободният капацитет на предприятието трябва да се определи въз основа на затрудненията във връзка с оборудването за хидравлично изпитване, не може да бъде приет.
3.2. Пренасочване на производство от други продукти, произвеждани на същите съоръжения
(35)
Както е посочено в съображение 31 по-горе, понастоящем за Mogilev е по-изгодно да произвежда кухи профили, тъй като те не са предмет на антидъмпингови мита, за разлика от заварените тръби, които са предмет на антидъмпингови мита в Съюза. Действително през разследвания период в рамките на преразглеждането производството е било силно съсредоточено върху продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита в Съюза и които са формирали преобладаващата част от произведените продукти. При липсата на мерки по отношение на заварените тръби може да се очаква, че Mogilev ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент, като пренасочи капацитет от продуктите, които понастоящем не са предмет на мерки, към заварените тръби.
(36)
Следователно, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск Mogilev поне частично да пренасочи производството от продукти, които понастоящем не са предмет на антидъмпингови мита, към заварени тръби за пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(37)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че не би пренасочило незабавно продуктовия си асортимент от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи, тъй като от няколко години делът на продажбите му на кухи профили е много по-голям в сравнение с този на заварените тръби и тръбопроводи и не би имало причини да променя тази практика.
(38)
В това отношение следва да се посочи, че ЕС е най-големият пазар за кухи профили на Mogilev и че понастоящем дружеството не продава заварени тръби и тръбопроводи на пазара на Съюза. Mogilev не предостави никакви доказателства, че ако мерките бъдат отменени, делът на различните продукти при продажбите за ЕС няма да се промени. Поради това заключението, че ако мерките бъдат отменени, Mogilev вероятно ще произвежда по-добре балансиран продуктов асортимент и поне частично ще пренасочи производството от кухи профили към заварени тръби и тръбопроводи за пазара на Съюза, остава в сила.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(39)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало беларуски износ на разглеждания продукт за Съюза. Ето защо се наложи преценката на вероятността от риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, да бъде направена въз основа на:
-
преобладаващите продажни цени за други експортни пазари,
-
преобладаващите на пазара на Съюза цени, предлагани както от промишлеността на Съюза, така и от други източници на внос, и
-
поведението при продажби от страна на Mogilev в случая на продукти, които не са предмет на антидъмпингови мита.
(40)
При сравняване на средните продажни цени на Mogilev за други държави с тези на пазара на Съюза може да бъде установено значително ниво на подбиване на цените. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Цените на Mogilev са по-ниски и в сравнение с други източници на внос на пазара на Съюза, като Индия и Турция.
(41)
Вероятната привлекателност на пазара на Съюза се засилва и от факта, че дружеството Mogilev вече разполага с установени канали за продажба, които понастоящем се използват за продажби на други продукти и които биха могли да бъдат използвани и за продажби на разглеждания продукт, в случай че мерките бъдат отменени.
(42)
В светлината на казаното по-горе Комисията достига до заключението, че в случай че мерките бъдат отменени, е налице значителен риск от пренасочване на износа на дъмпингови цени към пазара на Съюза, тъй като този пазар е много по-привлекателен от гледна точка на цените.
(43)
След оповестяването дружеството Mogilev заяви, че значителното увеличение на продажбите му на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар и на руския пазар през разглеждания период не е било отчетено правилно. В това отношение следва да се отбележи, че увеличаването на обема на продажбите на тези пазари е било потвърдено по време на разследването. В своите коментари след оповестяването Mogilev допълнително потвърди, че заварените тръби и тръбопроводи са продавани на цени, които са по-ниски от преобладаващите пазарни цени на пазара на ЕС. Следователно обстоятелството, че обемът на продажбите на тези продукти както на вътрешния пазар, така и на руския пазар се е увеличил с течение на времето, не намалява, нито премахва риска от пренасочване към пазара на Съюза поради по-привлекателните цени в ЕС. Поради това твърдението на Mogilev беше отхвърлено.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(44)
С оглед на наличния свободен капацитет в Беларус, на риска от пренасочване на производството от други продукти към производство на разглеждания продукт и на привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза се достига до заключението, че съществува риск от увеличаване на дъмпинговия износ от Беларус, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
КНР
1. Предварителни бележки
(45)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, Комисията не получи отговори от КНР. Така, при липсата на съдействие от страна на производителите износители в КНР, цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Китайските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(46)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни за вноса и износа (данни на Евростат и данни за китайския износ), както и изданието „Metal Bulletin“.
(47)
Липсата на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности, в съответствие с член 18 от основния регламент.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(48)
Нормалната стойност за КНР бе определена въз основа на средните продажни цени на продукта на вътрешния пазар за несвързани клиенти при обичайни търговски условия в Южна Африка (държавата аналог).
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(49)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители се наложи експортната цена да се определи въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(50)
Комисията първо анализира статистическите данни от Евростат. Тъй като обаче внесените от КНР количества от продукта бяха много ограничени, техните цени бяха счетени за непредставителни. По тази причина вероятната експортна цена бе определена въз основа на китайските търговски статистически данни за износа за трети държави.
2.3. Сравнение
(51)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(52)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, разходите за застраховка, неподлежащия на възстановяване ДДС, експортните цени, рабатите и отстъпките.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(53)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 39,3 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(54)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители бяха използвани следните източници:
-
информация, предоставена от заявителя,
-
налични публикации (като например изданието „Metal Bulletin“),
-
информация, събрана при предишното разследване.
(55)
Китайският промишлен сектор за производство на заварени тръби е известен като несъмнено най-големият в света. По данни на „Metal Bulletin“ годишното производство на заварени тръби през 2012 г. възлиза на около 35 милиона тона. Заявителят е изчислил, че производственият капацитет на КНР в областта на заварените тръби далеч надхвърля 45 милиона тона годишно. Така общият свободен капацитет би надхвърлил 10 милиона тона, което се равнява на 25 пъти общото видимо потребление на заварени тръби в ЕС.
(56)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск китайските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(57)
При липсата на съдействие от страна на китайски производители износители заключенията са направени въз основа на наличните факти. За тази цел оценката на риска от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени, се основава на обществено достъпни източници.
(58)
По данни на обществено достъпни източници, като напр. „Metal Bulletin“, китайските цени са на равнище, което е значително под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция. В сравнение със средните продажни цени на промишлеността на Съюза е налице ниво на подбиване на цените между 30 и 50 %. Това несъмнено показва привлекателността на пазара на Съюза, както и способността на китайските производители да предлагат конкурентни цени, в случай че мерките бъдат отменени.
(59)
В светлината на посоченото по-горе Комисията достигна до заключението, че поради съществената разлика в цените, посочена по-горе, е налице значителен риск от отклоняване на търговията от трети държави с по-ниски цени към по-печелившия пазар на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(60)
С оглед на наличния свободен капацитет в КНР и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от значително увеличаване на китайския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
ДЪРЖАВИ С ПАЗАРНА ИКОНОМИКА
РУСИЯ
1. Предварителни бележки
(61)
Двама руски производители износители, които представляват 75 % от руското производство и които представиха отговорите на въпросника във връзка с подбора на извадката, по-късно информираха Комисията, че не възнамеряват да представят отговори на въпросника за производители износители. Само един малък производител, който няма износ за Съюза и има незначителен износ за други държави, оказа съдействие на разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. С оглед на значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. Неоказалите съдействие руски производители износители, както и руските органи бяха информирани за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и да направи своите заключения въз основа на наличните факти.
(62)
Поради тази причина вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена, като бе използвано искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съчетано с други източници на информация, като например търговските статистически данни на Евростат за вноса, статистическите данни за руския износ и изданието „Metal Bulletin“.
(63)
Значителната степен на неоказване на съдействие се отрази на сравнението на нормалната стойност с експортната цена на различните видове на продукта. Счетено бе за целесъобразно както нормалната стойност, така и експортната цена да бъдат определени в световен мащаб, а именно въз основа на средните стойности в съответствие с член 18 от основния регламент.
(64)
Комисията отбеляза, че в статистическите данни на Евростат фигурира известен внос на разглеждания продукт от Русия. Тъй като обаче количествата са били много ограничени, цените на този внос бяха счетени за непредставителни. Поради това информацията за вероятните експортни цени за Съюза се основаваше на експортните цени за други трети държави, както е посочено в съображение 73 по-долу.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(65)
Както е посочено в съображение 61 по-горе, поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията беше принудена да използва наличните факти при определянето на нормалната стойност. За тази цел бе използвана информацията, предоставена от оказалия съдействие руски производител.
(66)
Нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 2, първо изречение от основния регламент. Най-напред бе определено дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането са били представителни в сравнение с руските експортни продажби за трети държави. Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за представителни, ако обемът на продажбите на сходния продукт е представлявал 5 % или повече от руските експортни продажби за трети държави.
(67)
След това бе проверено дали сходният продукт е бил продаван при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за съответния вид на продукта.
(68)
За целите на проверката за обичайни търговски условия бяха взети предвид средните производствени разходи. По отношение на производствените разходи и в частност разходите за енергия, доколкото са свързани с газ, бе проверено дали цените на газа, платени от единствения оказал съдействие производител износител, са отразявали достоверно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.
(69)
Бе установено, че цената на газа на вътрешния пазар, заплащана от производителите износители, е била около 30 % от експортната цена на природния газ от Русия. В тази връзка всички налични данни показаха, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, заплащани за руски природен газ на нерегулирани пазари. Тъй като разходите за газ не са били достоверно отразени в документацията на производителя износител, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. При липсата на достатъчно представителни недеформирани цени на газа във връзка с руския вътрешен пазар, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, коригирането да бъде направено въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немско-чешката граница (Вайдхаус), коригирана с разходите за местно разпределение. Вайдхаус е основната станция за продажба на руски природен газ за ЕС, представляващ както най-големият пазар за руския газ, така и пазар с цени, достоверно отразяващи разходите. Поради това Вайдхаус може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(70)
Вследствие на това за целите на проверката за обичайни търговски условия Комисията използва средните производствени разходи след корекция за разходите за газ.
(71)
Така нормалната стойност бе определена като средната цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през разследвания период в рамките на преразглеждането, тъй като обемът на рентабилните продажби е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(72)
Поради значителната степен на неоказване на съдействие от страна на производителите износители в Русия Комисията бе принудена да използва наличните факти при определянето на експортната цена. Не бе възможно да се използва информацията, предоставена от единствения оказал съдействие руски производител, тъй като този производител не е изнасял разглеждания продукт за ЕС и е изнасял само незначителни количества за други трети държави.
(73)
По тази причина и като се има предвид, че износът от Русия за Съюза е бил незначителен, вероятната експортна цена бе определена въз основа на статистическите данни за руския износ, като бяха използвани данни за износа за други трети държави. Износът към други трети държави е бил в значителни количества.
(74)
Тъй като единственият оказал съдействие руски производител е произвеждал изключително така наречените „черни тръби“ (т.е. негалванизирани тръби), за определяне на експортната цена бе използвана само информацията, свързана с черни тръби. Съгласно статистическите данни за руския износ преобладаващата част от руския износ също се състои от черни тръби.
(75)
След оповестяването единственият сътрудничещ руски производител заяви, че е следвало да се използват експортните му цени, тъй като те са били в основата на повече от 10 % от общия обем на неговите продажби. Тези продажби обаче съставляват по-малко от 2 % от общия обем на износа, отчетен от статистическите данни за руския износ. Въз основа на това заключението, че експортните цени на този производител не може да се използват поради незначителното количество на износа, остава в сила.
2.3. Сравнение
(76)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(77)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(78)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 38,7 %.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Производствен капацитет на производителите износители
(79)
Заявителят е изчислил, че свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в Русия надхвърля общото потребление на пазара на ЕС. Заявителят е изготвил своята оценка въз основа на информацията, публикувана в базата данни „Metal Expert“. Освен това заявителят е счел, че степента на използване на мощностите е 56 %, което се потвърждава от предоставената от оказалия съдействие производител информация.
(80)
Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, е налице съществен риск руските производители износители да продават значителни количества заварени тръби на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
(81)
След оповестяването неоказалите съдействие руски производители, посочени в съображение 61 по-горе, заявиха, че Комисията е пренебрегнала представената от тези производители информация относно предполагаемата привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, и свободния капацитет в Русия.
(82)
В това отношение следва да се отбележи, че информацията относно свободния капацитет се отнасяше до по-широк набор от продукти, включително кухи профили и тръби с голям диаметър. Следователно тази информация е по-малко относима към случая в сравнение с предоставената от заявителя информация. Освен това, дори въз основа на твърдяната от руските производители степен на използване на капацитета от 60 - 70 %, определеният в резултат на това свободен капацитет би съответствал на по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС.
(83)
Що се отнася до предоставената от неоказалите съдействие руски производители информация относно предполагаема привлекателност на други пазари, включително на руския пазар, на първо място следва да се отбележи, че поради липсата на съдействие не бе възможно тези данни да бъдат потвърдени. На второ място, тази информация противоречи на получената по време на разследването информация, посочена в съображения 84 - 86 по-долу, която се основава на официалните статистически данни за руския износ и която не бе оспорена от двамата неоказали съдействие руски производители.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(84)
Съгласно руските търговски статистически данни средната руска експортна цена от 647 EUR/тон е далеч под средната продажна цена на промишлеността на Съюза от 848 EUR/тон и е в съответствие със средните цени на вноса в Съюза от основни държави износителки, като Индия и Турция.
(85)
Според същите търговски статистически данни 33 % от целия руски износ е за продажби за Азербайджан, който е най-големият пазар за износ на Русия. Продажната цена за Азербайджан е 586 EUR/тон, което е значително по-ниско от продажната цена на промишлеността на ЕС от 848 EUR/тон, и дори по-ниско от цените, начислявани от други основни износители за Съюза, като Индия или Турция. Освен това руският износ за Азербайджан се равнява на около 15 % от потреблението в ЕС. Следователно съществува риск износът да бъде пренасочен към ЕС, ако мерките бъдат отменени.
(86)
В светлината на посоченото по-горе Комисията стигна до заключението, че е налице значителен риск от отклоняване на търговията към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(87)
С оглед на наличния свободен капацитет в Русия и привлекателното ниво на цените на пазара на Съюза бе достигнато до заключението, че съществува риск от увеличаване на руския дъмпингов износ на разглеждания продукт за пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече.
(88)
След оповестяването някои заинтересовани страни заявиха, че запазването на действащите мерки срещу Русия при прекратяване на действащите мерки срещу Украйна (вж. по-долу) представлява дискриминация, тъй като според тях Русия и Украйна имат сходен свободен капацитет.
(89)
Това твърдение не бе подкрепено от констатациите от разследването, при което бе установен значителен свободен капацитет в Русия, съответстващ на поне по-голямата част от потреблението на пазара на ЕС. От друга страна, за Украйна беше установено, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен. Поради тази значителна разлика в свободния капацитет твърдението за дискриминация се отхвърля.
УКРАЙНА
1. Предварителни бележки
(90)
Само един украински производител износител - Interpipe group (Interpipe), оказа съдействие по време на разследването. На Interpipe се пада най-значителният дял от украинското производство, както и почти целият, осъществяван в много малки количества украински износ за Съюза. Известни са най-малко 4 украински производители, които не оказаха съдействие, но съгласно търговските статистически данни техният износ за ЕС е незначителен.
(91)
С оглед на незначителния украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, както е описано в съображение 17 по-горе.
2. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
2.1. Определяне на нормалната стойност
(92)
Комисията първо провери дали общият обем на продажбите на вътрешния пазар на единствения оказал съдействие производител износител - Interpipe, е бил представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за износ за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането. На тази база бе установено, че реализираният от Interpipe общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен.
(93)
Впоследствие Комисията идентифицира видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар, които са били идентични или сравними с видовете, продавани за износ от Interpipe.
(94)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на Interpipe за всеки вид на продукта, който е идентичен или сравним с вид на продукта, продаван за износ, са били представителни в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на един вид на продукта са представителни, ако общият обем на продажбите на вътрешния пазар на този вид на продукта за независими клиенти по време на разследвания период в рамките на преразглеждането е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на идентичния или сравним вид на продукта. Комисията установи, че за преобладаващата част видове на продукта продажбите на вътрешния пазар са били осъществени в представителни количества.
(95)
Като следваща стъпка Комисията определи дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за всеки вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането с цел да вземе решение дали да използва действителните продажби на вътрешния пазар за изчисляването на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(96)
Нормалната стойност се основава на действителната цена за всеки вид на продукта на вътрешния пазар, независимо дали продажбите са рентабилни или не, ако:
а)
обемът на продажбите на вида на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представлява повече от 80 % от общия обем на продажбите за този вид на продукта; и
б)
среднопретеглената продажна цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(97)
В този случай нормалната стойност е среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(98)
Нормалната стойност е действителната цена на вътрешния пазар за всеки вид на продукта само при рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, ако:
а)
обемът на рентабилните продажби на въпросния вид на продукта представлява 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид; или
б)
среднопретеглената цена на този вид на продукта е равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция.
(99)
Анализът на продажбите на вътрешния пазар показа, че нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар по време на разследвания период в рамките на преразглеждането или като средна претеглена стойност само на рентабилните продажби, в зависимост от вида на продукта.
(100)
Когато продажбите на сходния продукт не са били осъществявани при обичайни търговски условия или когато даден вид на продукта не е бил продаван в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
(101)
Нормалната стойност бе конструирана чрез добавяне на описаните по-долу елементи към производствените разходи на сходния продукт на Interpipe по време на разследвания период в рамките на преразглеждането:
-
разходите за продажба, общите и административни разходи, направени от Interpipe за продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, и
-
реализираната печалба от Interpipe при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
2.2. Определяне на вероятната експортна цена
(102)
При липсата на значителен украински износ за Съюза вероятната експортна цена бе определена въз основа на продажните цени на Interpipe за други трети държави, за които износът е бил в значителни количества, както е описано в съображение 17 по-горе.
(103)
Всички продажби на Interpipe са били осъществени пряко за несвързани клиенти в трети държави. По този начин продажната цена бе определена въз основа на цените, платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти.
2.3. Сравнение
(104)
Сравнението между нормалната стойност и вероятната експортна цена бе направено на база на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите, които засягат сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(105)
Когато беше приложимо, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт и разходите по кредити.
2.4. Вероятен дъмпинг по време на разследвания период в рамките на преразглеждането
(106)
Въз основа на горепосоченото вероятният дъмпингов марж по смисъла на член 11, параграф 2 от основния регламент бе 16 %.
(107)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че Комисията е установила продължаване на дъмпинга от страна на Украйна на ниво от 16 %. Това твърдение обаче е неоснователно, тъй като изглежда се основава на недоразумение. Както е посочено в съображение 17 по-горе, по време на разследвания период в рамките на преразглеждането всички държави, в т.ч. Украйна, са изнесли незначителни количества от разглеждания продукт за Съюза. Поради това не бе възможно да се направят обосновани заключения въз основа на тези количества и не бе установено продължаване на дъмпинга по отношение на Украйна. Поради това твърдението се отхвърля.
3. Развитие на износа, в случай че мерките бъдат отменени
Производствен капацитет на производителите износители
(108)
В предишното разследване Комисията установи, че производственият капацитет в Украйна превишава 400 000 тона годишно. След въпросното разследване обаче двама от известните производители, а именно Lugansk Tube Plant и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant - една от структурите на Interpipe Group, са спрели производството на заварени тръби. Тъй като няма настъпило след това потвърдено увеличение на производствения капацитет в Украйна, сегашният капацитет е значително по-малък, отколкото по време на предишното разследване.
(109)
По отношение на използването на капацитета, посочен в съображение 108 по-горе, Interpipe доказа, че - като се имат предвид техническите ограничения на предприятието - през разследвания период в рамките на преразглеждането то е работило при почти пълно използване на капацитета.
(110)
Друг важен аспект е географското местоположение на украинските предприятия. По-голямата част от тях са разположени в източната част на Украйна и са пряко или косвено засегнати от съществуващата в тази част на страната особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това не е ясно до каква степен тези дружества могат да използват изцяло своя производствен капацитет.
(111)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че една значителна част от украинското производство е разположено извън зоната, засегната от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Въпреки това следва да се отбележи, че и дружествата извън тази зона са непряко засегнати от въпросната ситуация, например поради недостатъчното предлагане на суровини. Следователно се стигна до заключението, че повечето украински предприятия са пряко или косвено засегнати от настоящата особена от гледна точка на сигурността ситуация. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
В същото време, с оглед на особената ситуация, в която се намира Украйна след края на разследвания период в рамките на преразглеждането, може да се очаква след нормализирането на особената от гледна точка на сигурността ситуация строителният сектор да поеме допълнителния капацитет на вътрешния пазар. Сходният продукт се използва и за строителни цели, например за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.
(113)
Като се има предвид намалението на производствения капацитет и очакваното нарастване на вътрешното търсене, се достига до заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(114)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че в Украйна съществува значителен свободен капацитет. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени от конкретни доказателства и по тази причина бяха отхвърлени.
(115)
Заинтересованите страни изказаха също така твърдението, че Interpipe е обявил, че ще увеличи съществено износа си за ЕС с около 60 %, което опровергава аргумента за наличие на ограничен украински свободен капацитет за износ. Това твърдение обаче не може да бъде прието. Съобщението на Interpipe се отнася за дружеството по принцип, а не конкретно за разглеждания продукт. Дори ако се предположи, че твърдението се отнася и за разглеждания продукт, в резултат на същественото увеличение с около 60 % ще се постигне пазарен дял в ЕС от около едва 0,5 %, който продължава да се счита за незначителен. Следователно аргументът не опровергава заключението, че наличният свободен капацитет за износ към всички държави е ограничен.
(116)
Същите заинтересовани страни заявиха, че свободният капацитет не следва да се използва като елемент в анализа на дъмпинга, тъй като, както е посочено в съображение 139 по-долу, използването на капацитета не се счита за съществен показател за вредата в анализа на вредата.
(117)
Това твърдение не може да бъде прието. Целта на тези две оценки е различна. В анализа на вредата бе преценено дали ниската степен на използване на капацитета може да се разглежда като знак за вреда за промишлеността на Съюза, което не е непременно така в случая, в който оставащият капацитет може да се използва за производството на други продукти. Вниманието при анализа на дъмпинга е насочено към самия свободен капацитет, т.е. неизползвания капацитет, който не се оползотворява чрез производството на каквито и да било продукти и поради това лесно може да се оползотвори чрез производство на разглеждания продукт.
4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(118)
С оглед на ограничения наличен свободен капацитет в Украйна и на ограничения риск от пренасочване на дъмпинговия износ бе достигнато до заключението, че не съществува риск от значително увеличаване на украинския дъмпингов износ на разглеждания продукт, ако се допусне срокът на действие на действащите мерки да изтече. Поради това е малко вероятно изтичането на срока на действие на антидъмпинговите мерки срещу Украйна да доведе до повторно възникване на дъмпинг в количества, които не са незначителни, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(119)
По време на разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е бил произвеждан от около 20 производители в Съюза. Поради това се счита, че продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, и въз основа на данните от искането за преразглеждане по отношение на другите производители от Съюза) съставлява общото производство на Съюза. Всички тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(120)
Както бе пояснено в съображение 11 по-горе, поради големия брой производители от Съюза бе подбрана извадка. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средни единични цени, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на промишлеността на Съюза въз основа на информацията, събрана от оказалите съдействие производители, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните в искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(121)
Потреблението на Съюза бе определено въз основа на обема на продажбите на собствената продукция, произведена от промишлеността на Съюза и предназначена за пазара на Съюза, както и на статистически данни на Евростат за обемите на вноса на пазара на Съюза.
(122)
През разглеждания период потреблението на ЕС е намаляло с 28 %. Намалението е било с 6 % през 2011 г., с 8 процентни пункта през 2012 г. и с още 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Низходящата тенденция може да се обясни отчасти с определена степен на техническа замяна, тъй като при водопроводните тръби се наблюдава тенденция на заместване на стоманените тръби с тръби от алтернативни продукти, като мед, пластмаса или неръждаема стомана.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
561 955
528 191
460 847
404 394
Индекс (2010 г. = 100)
100
94
82
72
(123)
След оповестяването заинтересованите страни заявиха, че стойностите за потреблението на ЕС са били значително занижени. Тези страни обаче не представиха никакви надеждни доказателства в подкрепа на твърдението си, което поради това не може да бъде прието.
2. Внос от Беларус, КНР и Русия
(124)
Тъй като при разследването се установи, че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга от Украйна (вж. съображения 17 и 118 по-горе), в рамките на направения по-долу анализ малкият по обем внос от тази държава не бе разгледан заедно с вноса от другите засегнати държави.
(125)
За да може да се направи оценка на кумулирането на вноса от Беларус, КНР и Русия, бе проучена ситуацията на всяка една от тези държави през призмата на условията, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент.
(126)
Що се отнася до количествата и дъмпинговите маржове и предвид незначителния обем на вноса по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, Комисията направи прогнозен анализ за всяка държава на вероятния обем на износа и вероятните дъмпингови маржове, които биха възникнали, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че ако мерките бъдат отменени, обемите вероятно ще нараснат, като надхвърлят равнищата, достигнати през разследвания период в рамките на преразглеждането, и със сигурност ще надхвърлят прага на пренебрежимост (вж. съображения 33, 56 и 80 по-горе). Също така Комисията установи, че ако мерките бъдат отменени, вероятният дъмпингов марж би бил значителен (вж. съображения 30, 53 и 78 по-горе).
(127)
Що се отнася до средната цена на вноса, данните за внесените незначителни количества не може да бъдат използвани за формулирането на окончателни заключения.
(128)
Разследването обаче също показа, че условията на конкуренция между съответните оператори са били сходни. Разследването показа, че разглежданият продукт, внасян от Беларус, КНР и Русия, и сходният продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, са сходни във всички свои съществени физически и технически характеристики.
(129)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по отношение на Беларус, КНР и Русия са изпълнени критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от тези три държави бе разгледан кумулативно.
а) Обем
(130)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от Беларус, КНР и Русия в Съюза е спаднал с 60 % от около 7 000 тона през 2010 г. на около 2 900 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. Той е нараснал с 31 % през 2011 г., преди да намалее с 62 процентни пункта през 2012 г. и с още 28 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Беларус
25
55
0,1
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
222
0
0
Пазарен дял на вноса от Беларус
0 %
0 %
0 %
0 %
Цена на вноса от Беларус (EUR/тон)
677
1 246
600
-
Индекс (2010 г. = 100)
100
184
89
-
Обем на вноса от КНР
712
375
458
118
Индекс (2010 г. = 100)
100
53
64
17
Пазарен дял на вноса от КНР
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Цена на вноса от КНР (EUR/тон)
636
1 052
1 347
2 102
Индекс (2010 г. = 100)
100
165
212
330
Обем на вноса от Русия
6 396
8 937
4 440
2 790
Индекс (2010 г. = 100)
100
140
69
44
Пазарен дял на вноса от Русия
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Цена на вноса от Русия (EUR/тон)
470
506
513
462
Индекс (2010 г. = 100)
100
108
109
98
Обем на вноса от засегнатите държави
7 133
9 367
4 898
2 908
Индекс (2010 г. = 100)
100
131
69
41
Пазарен дял на вноса от засегнатите държави
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Цена на вноса от засегнатите държави (EUR/тон)
488
532
591
528
Индекс (2010 г. = 100)
100
109
121
111
Източник: база данни Comext.
б) Пазарен дял
(131)
Съответният пазарен дял, държан от износителите от Беларус, КНР и Русия на пазара на Съюза, е намалял от 1,3 % през 2010 г. на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно пазарният дял е нараснал от 1,3 % през 2010 г. на 1,8 % през 2011 г., намалял е на 1,1 % през 2012 г. и допълнително на 0,7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
в) Цени
i) Движение на цените
(132)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от Беларус, КНР и Русия се е увеличила с 11 %: от 488 EUR/тон през 2010 г. до 528 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно цените са се увеличили с 9 % през 2011 г. и с 12 % през 2012 г., преди да отбележат спад от 10 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
ii) Подбиване на цените
(133)
Твърде малкото продажби на разглеждания продукт от КНР и Русия за Съюза по време на разследвания период в рамките на преразглеждането не могат да послужат като основание за сериозно заключение. Поради това бе направено сравнение между цените на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, и цените на продукта, предмет на разследването, произвеждан в Беларус, КНР и Русия и продаван в останалата част на света. Това сравнение показа значително подбиване на цените.
3. Внос от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на вноса от Индия
25 720
48 704
58 619
53 007
Пазарен дял на вноса от Индия
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Обем на вноса от Турция
83 654
83 753
98 742
69 757
Пазарен дял на вноса от Турция
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Обем на вноса от Украйна
956
573
944
1 147
Пазарен дял на вноса от Украйна
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Обем на вноса от други трети държави
34 948
42 714
38 518
30 374
Пазарен дял на вноса от други трети държави
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Вносът от Турция и Индия се е увеличил през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Украйна се е задържал на много ниско равнище. Пазарният дял на вноса от други трети държави е останал относително стабилен през разглеждания период.
(135)
След оповестяването заинтересовани страни изказаха твърдението, че 12-процентната загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза е била почти изцяло компенсирана от нарастването на пазарния дял на Индия и Турция, взети заедно, и че вероятно основните причини за нестабилното състояние на промишлеността на Съюза са ниските цени на вноса от Индия и Турция. В това отношение следва да се отбележи, че целта на настоящото разследване е да се проучи дали отмяната на действащите мерки срещу трите държави, по отношение на които е установена вероятност от повторно възникване на дъмпинг, ще доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. По време на разследването беше потвърдено, че е имало значително подбиване на цените при продажбите на продуктите от Беларус, КНР и Русия за останалата част от света. Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, дъмпинговият износ от тези страни за ЕС вероятно ще възникне повторно, с последващо от това вероятно увеличение на вредата за промишлеността на ЕС. Обстоятелството, че вносът от Турция и Индия може да се е увеличил през разглеждания период, не влияе на оценката относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(136)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(137)
От ниво от около 437 000 тона през 2010 г. производството на промишлеността на Общността е намаляло с 37 % по време на разглеждания период. По-конкретно то е намаляло с 14 % през 2011 г., с 19 процентни пункта през 2012 г. и с още 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Спадът в производството е бил свързан със спад на потреблението, но е бил още по-силно изразен поради увеличението на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производство (в тонове)
437 492
376 106
294 260
277 483
Индекс (2010 г. = 100)
100
86
67
63
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(138)
Производственият капацитет е бил над 1 700 000 тона през 2010 г. и е намалял с 16 % през разглеждания период. Спадът се е дължал на факта, че някои производители от ЕС са намалили броя на дневните производствени смени.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производствен капацитет (в тонове)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Индекс (2010 г. = 100)
100
92
75
84
Използване на капацитета
25 %
23 %
22 %
19 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
93
90
75
Източник: разследването.
(139)
През 2010 г. използването на капацитета е било 25 %. То е спаднало до 23 % през 2011 г., до 22 % през 2012 г. и допълнително до 19 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Ниската степен на използване на капацитета се обяснява главно с факта, че продуктите извън обхвата на настоящото разследване (предимно кухи профили) могат да бъдат произвеждани със същото производствено оборудване, използвано за производството на заварени тръби и тръбопроводи. Поради това степента на използване на капацитета не е непременно съществен показател за вредата в анализа на вредата за този конкретен промишлен отрасъл.
в) Обем на продажбите
(140)
Продажбите на промишлеността на Съюза на собствената му продукция за несвързани клиенти на пазара на ЕС са намалели с 16 % през 2011 г., с 21 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането тези продажби са намалели с около 40 %. Това се е дължало на спада в потреблението и на нарастването на вноса от Индия и Турция.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Обем на продажбите на ЕС за несвързани клиенти (в тонове)
409 544
343 080
259 127
247 201
Индекс (2010 г. = 100)
100
84
63
60
Източник: разследването.
г) Пазарен дял
(141)
През 2010 г. пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил 73 %. Той е намалял до 65 % през 2011 г. и е продължил да намалява, достигайки 56 % през 2012 г., преди да се увеличи на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, пазарният дял на промишлеността на Съюза през разглеждания период е намалял с 12 процентни пункта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
73 %
65 %
56 %
61 %
Индекс (2010 г. = 100)
100
89
77
84
Източник: разследването.
д) Растеж
(142)
Между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, когато потреблението на Съюза е намаляло с 28 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %. Това е довело до загуба на пазарен дял в размер на 12 процентни пункта от страна на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно през разглеждания период промишлеността на Съюза не е отбелязала растеж.
е) Трудова заетост
(143)
Броят на наетите лица в промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през 2011 г., с 27 процентни пункта през 2012 г. и с още 3 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло трудовата заетост в промишлеността на Съюза е намаляла с 43 % през разглеждания период, т.е. от над 1 600 души на по-малко от 1 000 души.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Трудова заетост (брой наети лица)
1 655
1 446
991
939
Индекс (2010 г. = 100)
100
87
60
57
Източник: разследването.
ж) Производителност
(144)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице на година първоначално леко се е понижила с 2 % през 2011 г. спрямо изходното ниво от 264 тона на наето лице. Впоследствие тя се е увеличила с 14 процентни пункта през 2012 г. и е останала стабилна през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила с 12 % през разглеждания период.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Производителност (тонове/наето лице)
264
260
297
296
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
112
112
Източник: разследването.
з) Фактори, които засягат продажните цени
(145)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти са се увеличили с 5 % през 2011 г. и с 1 процентен пункт през 2012 г., преди да намалеят с 4 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Погледнато като цяло, тези цени са се увеличили с 2 % през разглеждания период - от 833 EUR/тон на 848 EUR/тон през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
833
871
881
848
Индекс (2010 г. = 100)
100
105
106
102
Източник: разследването.
и) Размер на дъмпинговия марж
(146)
Разследването установи вероятност от повторно възникване на дъмпинга със значителни маржове, размерът на които не може да се смята за пренебрежим в случая на Беларус, КНР и Русия.
(147)
Както бе посочено по-горе, Комисията не установи вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга в случая на Украйна.
й) Възстановяване от предишен дъмпинг
(148)
Разгледаните по-горе макроикономически показатели показват, че независимо от това, че частично е била постигната целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, промишлеността все още се намира в уязвимо и нестабилно състояние. В действителност през разглеждания период обемът на производството е намалял с 37 %, обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС е намалял с 40 %, а трудовата заетост е намаляла с 43 %. В допълнение делът на промишлеността на Съюза на пазара на ЕС се е свил от 73 % през 2010 г. на 61 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от предишния дъмпинг и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за причиняващия вреда ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Складови наличности
(149)
Нивото на складовите наличности в края на периода, поддържано от включените в извадката производители от Съюза, е било почти стабилно до 2011 г. То се е увеличило с 14 процентни пункта през 2012 г., преди да намалее с 10 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Следователно нивото на складовите наличности през разследвания период в рамките на преразглеждането е било с 5 % по-високо в сравнение с 2010 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
13 892
14 039
16 012
14 556
Индекс (2010 г. = 100)
100
101
115
105
Източник: разследването.
б) Възнаграждения
(150)
През разглеждания период разходите за труд са намалели с 29 %. По-конкретно те са намалели с 2 % през 2011 г., с 15 процентни пункта през 2012 г. и с още 12 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Общото намаление по време на разглеждания период е продиктувано от спада в заетостта.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд (в евро)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Индекс (2010 г. = 100)
100
98
83
71
Източник: разследването.
(151)
През разглеждания период разходите за труд за наето лице са се увеличили с 25 %. Това вероятно е временна ситуация, свързана с разходите за съкращения, предизвикани от значителното намаляване на броя на наетите лица.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Годишни разходи за труд на наето лице (в евро)
12 449
14 015
17 296
15 525
Индекс (2010 г.= 100)
100
113
139
125
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
(152)
По време на разглеждания период рентабилността на продажбите на включените в извадката производители от Съюза на пазара на ЕС, изразена като процент от нетните продажби, се е подобрила от загуба в размер на повече от 7 % през 2010 г. на печалба в размер на почти 1 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. По-конкретно загубата на включените в извадката производители от Съюза е намаляла от 7,3 % през 2010 г. на 5 % през 2011 г. и на 0,6 % през 2012 г., преди да се достигне до малка печалба в размер на 0,8 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Рентабилност на производителите от ЕС (процент от нетните продажби)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 69
- 8
12
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 62
3
22
Източник: разследването.
(153)
Повишаването на рентабилността се обяснява с факта, че през разглеждания период продажните цени са се увеличили с 2 %, докато производствените разходи (предимно за горещо валцувани рулони, които съставляват повече от 60 % от производствените разходи) през същия период са намалели с 6 %, като същевременно годишните разходи за труд са намалели съществено. Следователно включените в извадката производители от Съюза са били в състояние постепенно да започнат да начисляват на своите клиенти на пазара на ЕС цени, които водят до печалба.
(154)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Настъпило е подобрение от загуба в размер на 19,2 % през 2010 г. до загуба в размер на 11,8 % през 2011 г., а след това е постигната печалба в размер на 0,5 % през 2012 г. и в размер на 4,3 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(155)
През 2010 г. нетният паричен поток от оперативната дейност се е задържал на около - 44 милиона евро. Той се е увеличил на около - 7 милиона евро през 2011 г., на близо 17 милиона евро през 2012 г. и на около 20 милиона евро през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нито един от включените в извадката производители от Съюза не е посочил, че е изпитвал трудности при привличането на капитали. Подобрението може да се отдаде на намаляването на производствените разходи и на разходите за труд, както и на слабото увеличение на цените.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Паричен поток (продукти със собствена марка и с марка на търговец на дребно) (в евро)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Индекс (2010 г. = 100)
- 100
- 16
38
46
Източник: разследването.
д) Инвестиции
(156)
Годишните инвестиции на включените в извадката производители от Съюза в производството на сходния продукт са намалели с 34 % през 2011 г., увеличили са се с 90 процентни пункта през 2012 г. и накрая са намалели с 59 процентни пункта през разследвания период в рамките на преразглеждането. Като цяло през разглеждания период инвестициите, предназначени за поддържане и обновяване на съществуващото оборудване, а не за увеличаване на капацитета, са намалели с 3 %.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПРП
Нетни инвестиции (в евро)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Индекс (2010 г. = 100)
100
66
156
97
Източник: разследването.
5. Заключение относно вредата
(157)
Редица показатели, и по-специално финансовите, са се подобрили значително през разглеждания период. Рентабилността се е подобрила от загуба от над 7 % на печалба от 0,8 %, която обаче е все още под определената при предишното разследване целева печалба от 5 %. Възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от загуба от над 19 % на печалба от над 4 %, а нивото на паричния поток се е подобрило от - 44 милиона евро на 20 милиона евро. Тези фактори подсказват, че промишлеността е била в състояние частично да се възстанови.
(158)
От друга страна, някои показатели са претърпели отрицателно развитие в периода между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането. Констатирано е намаление на обема на производството с 37 %, на използването на капацитета - с 25 %, на обема на продажбите за несвързани клиенти на пазара на ЕС - с 40 %, на пазарния дял на промишлеността на Съюза - с 12 процентни пункта, а на трудовата заетост - с 43 %.
(159)
Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като е увеличила цените за сметка на обемите. Поради това е ясно, че промишлеността на Съюза все още не се е възстановила напълно от въздействието на предишния дъмпинг и продължава да е в нестабилно състояние, което я прави много уязвима за всяко едно повторно възникване на дъмпингов внос.
(160)
Дори и ако нестабилното състояние на промишлеността на Съюза бъде квалифицирано като съществена вреда, тя не може да се отдаде на вноса от засегнатите държави. Кумулативният пазарен дял на трите засегнати държави (за Украйна при разследването се установи, че не съществува вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга) представлява по-малко от 1 % от пазара на ЕС. При липсата на ценови натиск от засегнатите държави промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа цени на равнище, което е достатъчно, за да се постигне рентабилност, макар и значително под целевата печалба.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Внос от КНР, Беларус и Русия
(161)
Въз основа на посоченото по-горе тенденциите сочат, че целта на антидъмпинговите мерки за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза, частично е била постигната. От друга страна, както е видно от отрицателното развитие на редица показатели за вредата, промишлеността все още се намира в много нестабилно състояние.
(162)
Както бе посочено по-горе, износителите от всяка една от трите засегнати държави имат свободен капацитет за много бързо увеличаване на своя износ. Предвид по-изгодните цени на пазара на ЕС в сравнение с някои пазари на трети държави, има вероятност значителни количества, които в момента се изнасят за тези държави, да бъдат преориентирани към пазара на ЕС, в случай че антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Това увеличение на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, вероятно ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза, като по този начин се влоши и без това нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Подобно рязко развитие вече бе наблюдавано по време на предишното разследване, когато пазарният дял на вноса в ЕС от трите държави бе нараснал тройно само в рамките на три години и половина, т.е. от 6,2 % през 2004 г. до 18,7 % през разследвания период (от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г.). Следователно производителите износители в КНР, Беларус и Русия вече са показали способността си бързо да увеличават обема на износа за Съюза.
(163)
Поради това, въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че има вероятност от повторно възникване на вредата, в случай че мерките бъдат отменени.
2. Внос от Украйна
(164)
Като се има предвид заключението, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга от Украйна, не се изисква допълнителен анализ на вероятността от повторно възникване на вредата.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(165)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становищата си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(166)
Разследването показа, че състоянието на промишлеността на Съюза продължава да е много нестабилно. Целта на антидъмпинговите мерки е била частично постигната чрез отстраняване на част от вредата, понесена от промишлеността на Съюза в резултат на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Промишлеността на Съюза отново е постигнала макар и слаба рентабилност, но за сметка на пазарния си дял на пазара на Съюза. Промишлеността на Съюза е успяла да подобри финансовото си състояние, като благодарение на действащите мерки е увеличила цените за сметка на обемите. Прекратяването на мерките ще увеличи ценовия натиск върху пазара на Съюза и ще доведе отново до загуби. Поради това запазването на мерките е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на вносителите и ползвателите
(167)
Комисията се свърза с повече от 100 несвързани вносители и ползватели в Съюза, за да потърси съдействие от тях, но не получи нито един отговор. Това може да се обясни с много малките обеми на износа на всяка от засегнатите държави за пазара на Съюза. Във всеки случай няма фактори, които да подсказват, че вносителите или ползвателите ще бъдат непропорционално засегнати, ако срокът на действие на мерките бъде удължен.
(168)
Поради това, в светлината на изложеното по-горе се смята, че положението на вносителите и ползвателите в Съюза едва ли ще бъде засегнато съществено от удължаването на срока на мерките.
3. Риск от недостиг на доставки/конкуренция на пазара на ЕС
(169)
Потреблението на Съюза е намаляло с 28 % през разглеждания период, като е достигнало около 400 000 тона през разследвания период в рамките на преразглеждането. През разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза непрекъснато е надвишавал търсенето в ЕС, като през разследвания период в рамките на преразглеждането е достигнал равнище от близо 1 500 000 тона. Налице е достатъчна конкуренция между производителите от ЕС. Освен това през разследвания период в рамките на преразглеждането промишлеността на Съюза е работила при степен на използване на капацитета от едва 19 %, тъй като е произвеждала различни продукти (разглеждания продукт и други продукти, като напр. кухи профили) с едно и също производствено оборудване. Поради това промишлеността на Съюза разполага със свободен капацитет за увеличаване на производството си в случай на повишено търсене, като промени своя производствен асортимент. Част от търсенето може да се удовлетвори и с внос от други трети държави, а именно Индия и Турция.
(170)
Предвид изложеното по-горе не може да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки би могло да доведе до недостиг на доставки на пазара на ЕС или до ограничаване на конкуренцията на пазара на ЕС.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
Изложеното по-горе показва, че отрицателното въздействие от продължаването на мерките би било ограничено и във всеки случай няма да бъде по-голямо от ползите от продължаването на мерките за промишлеността на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(172)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. Също така на страните беше даден срок, в който да предоставят коментарите си след посоченото оповестяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(173)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки представляват адвалорни мита с различни ставки.
(174)
Що се отнася до Украйна, въз основа на заключенията, че няма вероятност от продължаване или повторно възникване на дъмпинга (вж. съображения 17 и 118 по-горе), мерките следва да бъдат отменени, а процедурата - да бъде прекратена.
(175)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(176)
Дадено дружество може да поиска прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки, ако впоследствие промени наименованието на своето предприятие. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (5). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(177)
Настоящият регламент е в съответствие със становището на Комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности, предназначени за гражданската авиация, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77 (кодове по ТАРИК 7306304120, 7306304920, 7306307280 и 7306307780) и с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Всички дружества
90,6 %
-
Русия
TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Всички други дружества
20,5 %
A999
Беларус
Всички дружества
38,1 %
-
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на продукта, посочен в член 1, параграф 1, с произход от Украйна се прекратява.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 януари 2015 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) 2015/110 DE LA COMISIÓN
de 26 de enero de 2015
por el que se establece un derecho antidumping definitivo para las importaciones de determinados tubos soldados de hierro o de acero sin alear originarios de Bielorrusia, la República Popular China y Rusia, y por el que se da por concluido el procedimiento relativo a las importaciones de determinados tubos soldados de hierro o de acero sin alear originarios de Ucrania, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9, apartado 4, y su artículo 11, apartados 2 y 5,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
A raíz de una investigación antidumping («la investigación inicial»), mediante el Reglamento (CE) no 1256/2008 (2) el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados tubos soldados de hierro o de acero sin alear, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 y ex 7306 30 77, originarios de Bielorrusia, la República Popular China («RPC»), Rusia, Tailandia y Ucrania («las medidas antidumping definitivas»). Las medidas adoptaron la forma de un derecho ad valorem comprendido entre el 10,1 % y el 90,6 %.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(2)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración (3) de las medidas antidumping definitivas en vigor, el 18 de septiembre de 2013 la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por el Comité de Defensa de la industria de tubos soldados de acero de la Unión Europea («el solicitante») en nombre de productores que representan a un porcentaje importante de la producción total de la Unión de tubos soldados, en este caso más del 25 %.
(3)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas podría dar lugar a la continuación o la reaparición del dumping o del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(4)
Tras determinar, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, el 19 de diciembre de 2013 la Comisión anunció el inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (4) («el anuncio de inicio»).
4. Investigación
4.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(5)
La investigación sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de reconsideración» o «PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el final del período de investigación de reconsideración («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por el procedimiento
(6)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores de Bielorrusia, la RPC, Rusia y Ucrania («los países afectados»), a los importadores no vinculados y los usuarios notoriamente afectados, así como a los representantes de los países afectados por el inicio de la reconsideración por expiración. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de presentar sus puntos de vista por escrito y solicitar audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(7)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y pudieron demostrar que existían razones concretas por las que debían ser oídas.
4.2.1. Muestreo de productores exportadores
(8)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores de la RPC, Rusia y Ucrania, en el anuncio de inicio se previó un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas que se dieran a conocer a la Comisión en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(9)
Finalmente, la Comisión no recibió respuestas al formulario de muestreo de los productores exportadores de la RPC. Se recibió una respuesta de un productor exportador de Ucrania. Se recibieron tres respuestas al formulario de muestreo de los productores exportadores de Rusia. Por lo tanto, la Comisión consideró que el muestreo no era necesario para los productores exportadores.
4.2.2. Muestreo en relación con los importadores y los productores de la Unión
(10)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de importadores no vinculados, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo al artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas que se dieran a conocer a la Comisión en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio. Dado que no se recibió respuesta de ningún importador no vinculado, no se aplicó el muestreo a los importadores no vinculados.
(11)
Teniendo en cuenta el gran número de productores de la Unión implicados en este procedimiento, en el anuncio de inicio se comunicó que la Comisión había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión para la determinación del perjuicio, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Esa preselección se había hecho a partir de la información de que disponía la Comisión en la fase de inicio teniendo en cuenta el volumen de ventas de los productores, el volumen de producción y la localización geográfica en la Unión. La muestra correspondía al mayor volumen de producción y ventas representativo que podía razonablemente investigarse en el tiempo disponible, que representa el 52 % de la producción y las ventas totales a clientes no vinculados en la UE de la industria de la Unión. Además, la muestra propuesta era representativa en términos de localización geográfica de las empresas, ya que abarcaba cuatro Estados miembros diferentes. Los productores de la UE fueron consultados sobre la muestra propuesta en la fecha de publicación del anuncio de inicio. Dado que no se dieron a conocer otros productores ni se recibieron observaciones sobre la muestra, la muestra propuesta fue confirmada.
(12)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio, así como el interés de la Unión. Con ese fin, la Comisión envió cuestionarios a los productores exportadores y a los productores de la Unión seleccionados en la muestra. Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de las siguientes compañías:
a)
Productores de la Unión:
-
Arcelor Mittal Karvina, República Checa,
-
Arcelor Mittal Krakow, Polonia,
-
Arvedi Tubi Acciaio S.p.A, Cremona, Italia,
-
Tata Steel UK Limited, Corby, Reino Unido;
b)
Productor exportador de Bielorrusia:
-
Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Bielorrusia;
c)
Comerciante vinculado al productor exportador en Ucrania:
-
Interpipe Europe SA, Lugano, Suiza;
d)
Productor de Rusia:
-
Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Rusia;
e)
Productor del país análogo:
-
Robor Ltd., Johannesburgo, Sudáfrica.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(13)
Se trata de tubos soldados de hierro o de acero sin alear, de sección circular y de diámetro exterior inferior o igual a 168,3 mm, excluidos los tubos del tipo utilizado para los gasoductos u oleoductos, los del tipo utilizado para la extracción de petróleo y de gas, los tubos de precisión y las tuberías con accesorios para la conducción de gases o líquidos en la aviación civil, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 y ex 7306 30 77, originarios de Bielorrusia, la RPC, Rusia y Ucrania.
(14)
La investigación puso de manifiesto que los diferentes tipos del producto comparten las mismas características físicas, químicas y técnicas básicas y se utilizan fundamentalmente para los mismos fines.
2. Producto similar
(15)
Se constató que los tubos soldados producidos y vendidos en la Unión por la industria de la Unión y los tubos soldados producidos y vendidos en los países afectados y en el país análogo tienen fundamentalmente las mismas características físicas y químicas y se destinan a los mismos usos básicos que los tubos soldados producidos en los países afectados y vendidos para la exportación a la Unión. Se considera, por lo tanto, que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(16)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó si la expiración de las medidas vigentes podría conducir a una continuación o a una reaparición del dumping practicado por los cuatro países afectados.
(17)
Durante el período de investigación de reconsideración, los cuatro países objeto de la investigación exportaron cantidades insignificantes del producto afectado. Por lo tanto, no hay ninguna probabilidad de continuación del dumping en el caso de ninguno de los cuatro países objeto de la investigación. La evaluación se limitó a la probabilidad de reaparición del dumping a partir de los precios de exportación a otros terceros países. Al igual que en la investigación anterior, las exportaciones de Bielorrusia no se tuvieron en cuenta para este fin.
PAÍSES SIN ECONOMÍA DE MERCADO
1. País análogo
(18)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, Bielorrusia y la RPC no son países de economía de mercado. En la investigación anterior, se consideró a los Estados Unidos como país análogo a efectos de determinar el valor normal. En el anuncio de inicio se había previsto utilizar a los Estados Unidos como país análogo en la presente reconsideración por expiración, tal como propuso el solicitante.
(19)
La Comisión recibió observaciones de Mogilev y de las autoridades de Bielorrusia. La Comisión no recibió observaciones de los interesados en la RPC.
(20)
Las partes bielorrusas alegaron que los Estados Unidos no eran una opción apropiada debido a supuestos vínculos entre el único productor estadounidense que cooperó y la industria de la Unión.
(21)
Las partes bielorrusas sugirieron utilizar a Rusia como país análogo, ya que la industria siderúrgica rusa es supuestamente similar a la de Bielorrusia, debido a sus lazos comunes en la antigua Unión Soviética.
(22)
Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que el valor del gas natural no se había reflejado correctamente en los costes de producción del único productor que cooperó en Rusia (véase el considerando 69). Por otra parte, la cooperación de este productor en Rusia no era suficiente (véase el considerando 61). Por lo tanto, la elección de Rusia no se consideró apropiada.
(23)
La Comisión también identificó otros terceros países que exportaron el producto afectado a la Unión. La Comisión se puso en contacto con catorce países productores de acero conocidos. Entre ellos se incluían países como, por ejemplo, Bosnia y Herzegovina, Brasil, la antigua República Yugoslava de Macedonia, Serbia, Sudáfrica, Corea del Sur y Taiwán.
(24)
La Comisión no recibió ninguna cooperación de los productores de los Estados Unidos. Sin embargo, sí recibió las respuestas completas al cuestionario de los productores de la antigua República Yugoslava de Macedonia y de Sudáfrica. Habida cuenta de la magnitud de las ventas del productor sudafricano, la Comisión considera que Sudáfrica es la opción más apropiada.
BIELORRUSIA
1. Observación preliminar
(25)
El mayor productor conocido de Bielorrusia, OJSC Mogilev Metallurgical Works («Mogilev»), cooperó en la investigación. No obstante, Mogilev no exportó el producto afectado a la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Por consiguiente, la información de los posibles precios de exportación a la Unión se basaron en los precios de exportación a otros terceros países, como se indica en el considerando 27.
2. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
2.1. Determinación del valor normal
(26)
El valor normal para Bielorrusia se estableció por tipo de producto para el producto similar sobre la base de precios de venta en el mercado interior a clientes no vinculados en el curso de operaciones comerciales normales en Sudáfrica («el país análogo»). Cuando no hubo ventas de un tipo de producto similar en operaciones comerciales normales, o cuando un producto no se vendió en cantidades representativas en el mercado interior de Sudáfrica, la Comisión calculó el valor normal añadiendo al coste de producción del producto similar los gastos de venta, generales y administrativos, así como el beneficio.
2.2. Determinación del precio de exportación probable
(27)
Durante el período de investigación de reconsideración, Mogilev no exportó el producto afectado a la Unión. Así pues, los precios de exportación probables se determinaron sobre la base de los precios de venta a otros terceros países.
2.3. Comparación
(28)
El valor normal y el precio de exportación se compararon sobre una base franco fábrica. A fin de garantizar una comparación equitativa, se tuvieron en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(29)
Cuando eran aplicables, se efectuaron ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, las rebajas y los descuentos.
2.4. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
(30)
Sobre la base de lo anterior, el probable margen de dumping en el sentido del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se estableció en el 28,4 %.
3. Evolución de las exportaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidad de producción de los productores exportadores
(31)
Las líneas de producción de Mogilev se utilizaron tanto para la producción de tubos soldados como para la producción de perfiles huecos (solo una pequeña fase de producción separa a ambos productos). Mogilev produjo volúmenes significativos de perfiles huecos y los exportó, entre otros, a la Unión, ya que no existen derechos antidumping en vigor sobre dichas mercancías. Además, Mogilev produjo tubos soldados con un diámetro superior a 168,3 mm («tubos grandes»), que no están sujetos a derechos antidumping en la Unión.
(32)
Sobre la base de la actual gama de productos, la capacidad excedentaria de Mogilev se estima en unas 20 000 toneladas, o en torno al 5 % del consumo de la Unión.
(33)
Por tanto, en caso de derogación de las medidas, existe el riesgo de que Mogilev venda cantidades considerables de tubos soldados al mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
(34)
Tras la comunicación de la información, Mogilev alegó que su capacidad excedentaria actual es notablemente inferior, debido a un punto de estrangulamiento en las pruebas hidráulicas. No obstante, una prueba hidráulica es solo una fase de escasa importancia en el proceso global de producción del producto afectado, de modo que resulta relativamente fácil eliminar ese punto de estrangulamiento. Por tanto, no puede aceptarse la alegación de que la capacidad excedentaria de la planta debería establecerse teniendo en cuenta el estrangulamiento existente en el equipo de prueba hidráulica.
3.2. Desplazamiento de la producción de otros productos fabricados en las mismas instalaciones
(35)
Como se indica en el considerando 31, en la actualidad es más lucrativo para Mogilev producir los perfiles huecos, ya que estos no están sujetos a derechos antidumping, mientras que los tubos soldados sí están sujetos a derechos antidumping en la Unión. De hecho, durante el período de investigación de reconsideración, la producción se centraba en gran medida en los productos no sujetos a derechos antidumping en la Unión, que representan la gran mayoría de los productos fabricados. En ausencia de medidas antidumping sobre los tubos soldados, cabe esperar que Mogilev produzca una gama de productos más equilibrada, desplazando algunas de sus capacidades de la fabricación de productos actualmente no sujetos a las medidas a los tubos soldados.
(36)
Así pues, si se derogan las medidas existe un riesgo importante de que Mogilev desplace, al menos en parte, la producción de productos actualmente no sujetos a derechos antidumping a los tubos soldados para el mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
(37)
Tras la comunicación de la información, Mogilev alegó que no reorientaría de inmediato su gama de productos desde los perfiles huecos hacia los tubos soldados, ya que llevaba muchos años vendiendo perfiles huecos en cantidades mucho más importantes que los tubos soldados y que no había ninguna razón para cambiar esa práctica.
(38)
A este respecto, cabe señalar que la UE es el mayor mercado de Mogilev en lo que respecta a los perfiles huecos y que en la actualidad Mogilev no comercializa tubos soldados en el mercado de la Unión. Mogilev no facilitó ninguna prueba de que, en caso de derogarse las medidas, la proporción de ventas a la UE entre los diferentes productos no cambiaría. Por lo tanto, se mantiene la conclusión de que, en caso de derogarse las medidas, cabría la posibilidad de que Mogilev produjera una gama de productos más equilibrada y, al menos en parte, desplazara la producción de perfiles huecos a tubos soldados en el mercado de la Unión.
3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(39)
Como se indica en el considerando 27, no se produjeron exportaciones bielorrusas del producto afectado a la Unión durante el período de investigación de reconsideración. Por lo tanto, la probabilidad de riesgo de desviación del comercio hacia el mercado de la Unión en caso de derogarse las medidas debería basarse en lo siguiente:
-
los precios de venta aplicados en otros mercados de exportación,
-
los precios aplicados en el mercado de la Unión, tanto de la industria de la Unión como de otras fuentes de importaciones, así como
-
el comportamiento de las ventas de Mogilev para los productos no sujetos a derechos antidumping.
(40)
Al comparar el precio de venta medio de Mogilev a otros países con los del mercado de la Unión, se observa un nivel significativo de subcotización. En comparación con el precio medio de venta de la industria de la Unión, el nivel de subcotización varía entre el 30 % y el 50 %. Los precios de Mogilev son también inferiores a los de otras fuentes de importaciones en el mercado de la Unión, como la India y Turquía.
(41)
El probable atractivo del mercado de la Unión es aún mayor por el hecho de que Mogilev ya dispone de canales de ventas utilizados actualmente para la venta de otros productos, que también podrían servir para vender el producto afectado si se derogan las medidas.
(42)
En vista de lo anterior, la Comisión concluye que, en caso de derogarse las medidas, existe un grave riesgo de reorientación de las exportaciones hacia el mercado de la Unión a precios objeto de dumping en el mercado de la Unión, ya que este es más atractivo en términos de precios.
(43)
Tras la comunicación de la información, Mogilev alegó que el aumento significativo de sus ventas de tubos soldados en el mercado interior y en el mercado ruso a lo largo de todo el período considerado no se había tenido debidamente en cuenta. A este respecto, cabe señalar que el aumento del volumen de ventas en estos mercados quedó confirmado en el curso de la investigación. En sus observaciones tras la comunicación de la información, Mogilev confirmó además que los tubos soldados se venden a precios inferiores a los precios de mercado existentes en el mercado de la UE. Por lo tanto, el hecho de que el volumen de las ventas de estos productos en el mercado interior y en el mercado ruso hayan aumentado a lo largo del tiempo no reduce ni elimina el riesgo de reorientación hacia el mercado de la Unión, debido a los precios más atractivos de la UE. Por lo tanto, se rechaza la alegación de Mogilev.
4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(44)
El excedente de capacidad disponible en Bielorrusia, el riesgo de reorientación de la producción desde otros productos hacia el producto afectado y los precios atractivos practicados en el mercado de la Unión llevan a la conclusión de que, si se permite que estas medidas dejen de tener efecto, existiría un riesgo de incremento de las exportaciones bielorrusas del producto afectado objeto de dumping.
RPC
1. Observaciones preliminares
(45)
Como se indica en el considerando 9, la Comisión no recibió ninguna respuesta de la RPC. Por tanto, a falta de cooperación de los productores exportadores de China, el análisis global, incluido el cálculo del dumping, se basa en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Las autoridades chinas fueron informadas de la intención de la Comisión de aplicar el artículo 18 del Reglamento de base y basar las conclusiones en los hechos disponibles.
(46)
Así pues, se evaluó la probabilidad de continuación o reaparición del dumping utilizando la solicitud de reconsideración por expiración, combinada con otras fuentes de información, como las estadísticas comerciales sobre importaciones y exportaciones (datos de exportación chinos y de Eurostat) y Metal Bulletin.
(47)
La falta de cooperación afectó a la comparación del valor normal con el precio de exportación de varios tipos de productos. Se consideró apropiado determinar el valor normal y el precio de exportación sobre una base global, es decir, sobre la base de los valores medios, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
2. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
2.1. Determinación del valor normal
(48)
El valor normal para la RPC se estableció sobre la base de los precios de venta en el mercado interior a clientes no vinculados en el curso de operaciones comerciales normales en Sudáfrica («el país análogo»).
2.2. Determinación del precio de exportación probable
(49)
A falta de cooperación de los productores exportadores chinos, los precios de exportación tuvieron que basarse en los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(50)
En primer lugar, la Comisión analizó las estadísticas de Eurostat. Sin embargo, las cantidades importadas de los productos importados de la RPC eran muy limitadas y, por tanto, se consideró que sus precios no eran representativos. Por esa razón, el precio probable de exportación se determinó sobre la base de estadísticas comerciales chinas de las exportaciones a terceros países.
2.3. Comparación
(51)
El valor normal y el precio probable de exportación se compararon sobre una base franco fábrica. A fin de garantizar una comparación equitativa, se tuvieron en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(52)
Cuando eran aplicables, se efectuaron ajustes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, los gastos de seguro, el IVA no reembolsable, los costes de exportación, así como los descuentos y las rebajas.
2.4. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
(53)
Sobre la base de lo anterior, el margen de dumping probable en el sentido del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se estableció en el 39,3 %.
3. Evolución de las exportaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidad de producción de los productores exportadores
(54)
A falta de cooperación de los productores exportadores chinos, se han utilizado las siguientes fuentes:
-
la información facilitada por el solicitante,
-
las publicaciones disponibles (por ejemplo, Metal Bulletin),
-
la información recogida en la investigación anterior.
(55)
La industria de los tubos soldados chinos se considera, con diferencia, la mayor del mundo. Según Metal Bulletin, la producción anual de tubos soldados fue de unas 35 millones de toneladas en 2012. El solicitante estimó que la capacidad de producción de tubos soldados de la RPC supera con creces los 45 millones de toneladas anuales. La capacidad disponible total superaría los 10 millones de toneladas, es decir, veinticinco veces el consumo aparente total de la UE de tubos soldados.
(56)
Por tanto, en caso de derogación de las medidas, existe un riesgo sustancial de que los productores exportadores chinos vendan cantidades considerables de tubos soldados al mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
3.2. Atractivo del mercado de la Unión
(57)
A falta de cooperación de los productores exportadores chinos, los resultados se basan en los datos disponibles: a tal fin, el riesgo de desvío comercial al mercado de la Unión en caso de derogarse las medidas se basa en fuentes accesibles al público.
(58)
Según las fuentes públicamente disponibles, como Metal Bulletin, el nivel de los precios chinos se halla muy por debajo del precio medio de venta de la industria de la Unión (848 EUR/tonelada) y del precio medio de las importaciones en la Unión procedentes de los principales países exportadores, como la India y Turquía. En comparación con el precio medio de venta de la industria de la Unión, el nivel de subcotización varía entre el 30 % y el 50 %. Sin duda, esto demuestra el atractivo del mercado de la Unión y la habilidad de los productores chinos para competir en precios en caso de derogación de las medidas.
(59)
En vista de lo anterior, la Comisión concluye que, debido a la considerable diferencia de precios anteriormente mencionada, existe un riesgo considerable de desvío de los flujos comerciales desde terceros países donde los precios son más bajos hacia el mercado más lucrativo de la Unión en caso de derogación de las medidas.
4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(60)
El excedente de capacidad disponible en la RPC y el nivel de precios relativamente atractivos en el mercado de la Unión llevan a la conclusión de que, si se permite que estas medidas dejen de tener efecto, existiría un riesgo de incremento significativo de las exportaciones chinas del producto en cuestión objeto de dumping.
PAÍSES CON ECONOMÍA DE MERCADO
RUSIA
1. Observaciones preliminares
(61)
Dos productores exportadores de Rusia que representan en torno al 75 % de la producción rusa respondieron al formulario de muestreo, pero posteriormente informaron a la Comisión de que no deseaban responder al cuestionario destinado a los productores exportadores. Solo un pequeño productor sin exportaciones a la Unión y con exportaciones a otros países cooperó en la investigación respondiendo al cuestionario y aceptando una visita de inspección. Dada la falta de cooperación de los productores exportadores de Rusia, el análisis global, incluido el cálculo del dumping, se basa en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Se informó a los productores exportadores rusos que no cooperaron y a las autoridades rusas de la intención de la Comisión de aplicar el artículo 18 del Reglamento de base y basar las conclusiones en los hechos disponibles.
(62)
Así pues, se evaluó la probabilidad de continuación o reaparición del dumping utilizando la solicitud de reconsideración por expiración, combinada con otras fuentes de información, como las estadísticas comerciales de Eurostat sobre importaciones, las estadísticas rusas sobre exportaciones y Metal Bulletin.
(63)
La significativa falta de cooperación afectó a la comparación del valor normal con el precio de exportación de varios tipos de productos. Se consideró apropiado determinar el valor normal y el precio de exportación sobre una base global, es decir, sobre la base de los valores medios, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(64)
La Comisión toma nota de que las estadísticas de Eurostat reflejaban algunas importaciones del producto afectado procedentes de Rusia. Sin embargo, las cantidades fueron muy limitadas y, por lo tanto, los precios de estas importaciones se consideraron no representativos. Por lo tanto, la información de los posibles precios de exportación a la Unión se basaron en los precios de exportación a otros terceros países, como se indica en el considerando 73.
2. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
2.1. Determinación del valor normal
(65)
Como se ha mencionado en el considerando 61, la falta de cooperación de los productores exportadores de Rusia obligó a la Comisión a utilizar los datos disponibles para establecer el valor normal. A tal fin, se utilizó la información facilitada por el productor ruso que cooperó.
(66)
El valor normal se determinó, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, primera frase, del Reglamento de base. En primer lugar se examinó si el volumen total de ventas interiores del producto similar durante el período de investigación de reconsideración era representativo en comparación con las ventas de exportación rusas a terceros países. Las ventas interiores se consideraron representativas cuando el volumen de ventas del producto similar representaba un 5 % o más de las ventas de exportación rusas a terceros países.
(67)
Posteriormente se analizó si el producto similar se había vendido en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Este análisis se llevó a cabo estableciendo la proporción de ventas nacionales rentables a clientes independientes del tipo de producto en cuestión.
(68)
Para examinar las operaciones comerciales normales se tuvo en cuenta el coste medio de producción. En lo que respecta a los costes de fabricación y, en particular, a los costes de la energía, se examinó si los precios del gas pagados por el único productor exportador que cooperó reflejaban razonablemente los costes asociados a la producción y la distribución de gas.
(69)
Se constató que el precio del gas en el mercado interior pagado por los productores exportadores era aproximadamente el 30 % del precio de exportación del gas natural de Rusia. A este respecto, todos los datos disponibles indicaban que los precios del gas en el mercado interior ruso eran precios regulados, muy inferiores a los precios pagados en mercados de exportación no regulados del gas natural ruso. Dado que los costes del gas no se reflejaban razonablemente en los registros del productor exportador de conformidad con el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base, hubo que ajustarlos en consecuencia. A falta de precios del gas no distorsionados que fueran suficientemente representativos en relación con el mercado interior ruso, se consideró apropiado basar el ajuste, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base, sobre la base de información de otros mercados representativos. El precio ajustado se basó en el precio medio del gas ruso vendido para su exportación en la frontera entre Alemania y la República Checa (Waidhaus), ajustado en función de los costes de distribución local. Waidhaus es el principal eje de venta de gas ruso a la UE, es el mayor mercado del gas ruso y aplica unos precios que reflejan razonablemente los costes. Se considera, pues, que es un mercado representativo con arreglo a lo establecido en el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
(70)
En consecuencia, para el examen de las operaciones comerciales normales, la Comisión utilizó el coste medio de producción después del ajuste en función del coste del gas.
(71)
Así pues, el valor normal se estableció como el precio medio de las ventas rentables en el mercado interior durante el período de investigación de reconsideración, ya que el volumen de ventas rentables representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas.
2.2. Determinación del precio de exportación probable
(72)
La significativa falta de cooperación de los productores exportadores de Rusia obligó a la Comisión a utilizar los datos disponibles para establecer el precio de exportación. Los datos facilitados por el único productor ruso que cooperó no pudieron utilizarse porque este productor no exportó el producto afectado a la UE y solo exportó cantidades insignificantes a otros terceros países.
(73)
Por esa razón, y dado que las exportaciones de Rusia a la Unión fueron insignificantes, el precio probable de exportación se determinó sobre la base de estadísticas de exportación rusas, con exportaciones a otros terceros países. Las exportaciones a otros terceros países se realizaron en cantidades significativas.
(74)
Dado que el único productor ruso que cooperó producía exclusivamente los denominados «tubos negros» (que significa tubos no galvanizados), para determinar el precio de exportación únicamente se utilizó la información relativa a los tubos negros. Según las estadísticas de exportación rusas, la inmensa mayoría de las exportaciones rusas se refiere también a los tubos negros.
(75)
Tras la comunicación de la información, el único productor ruso que cooperó alegó que deberían haberse utilizado sus precios de exportación, ya que representan más del 10 % del total de sus ventas. Sin embargo, esas ventas solo representan menos del 2 % del total de las exportaciones comunicado en las estadísticas de exportación rusas. Sobre esa base, se mantiene la conclusión de que no pueden utilizarse los precios de exportación de este productor, dada su insignificante cantidad.
2.3. Comparación
(76)
El valor normal y el precio de exportación se compararon sobre una base franco fábrica. A fin de garantizar una comparación equitativa, se tuvieron en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(77)
Cuando eran aplicables, se efectuaron ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte.
2.4. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
(78)
Sobre la base de lo anterior, el margen de dumping probable en el sentido del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se estableció en el 38,7 %.
3. Evolución de las exportaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidad de producción de los productores exportadores
(79)
El solicitante estima que la capacidad disponible del producto afectado en Rusia supera el consumo total en el mercado de la UE. El solicitante basa su estimación en la información publicada en Metal Expert. Por otra parte, el solicitante supone una utilización de la capacidad del 56 %, lo cual se ve confirmado por los datos proporcionados por el productor que cooperó.
(80)
Por tanto, en caso de derogación de las medidas, existe un riesgo sustancial de que los productores exportadores rusos vendan cantidades considerables de tubos soldados al mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
(81)
Tras la comunicación de la información, los productores rusos que no cooperaron mencionados en el considerando 61 sostuvieron que la Comisión había ignorado la información relativa a un supuesto atractivo de otros mercados, incluido el mercado ruso, y las capacidades excedentarias en Rusia presentada por esos mismos productores.
(82)
A este respecto, cabe señalar que la información relativa a la capacidad excedentaria se refería a una gama de productos más amplia, incluidos los perfiles huecos y los tubos de gran diámetro. Esta información es, pues, menos importante que la información facilitada por el solicitante. Además, incluso sobre la base de la tasa de utilización de la capacidad del 60 %-70 % indicada por los productores rusos, la capacidad excedentaria resultante representaría la mayor parte del consumo en el mercado de la UE.
(83)
Por lo que se refiere a la información proporcionada por los productores rusos que no cooperaron en lo que respecta a un supuesto atractivo de otros mercados, incluido el mercado ruso, en primer lugar cabe señalar que, debido a la falta de cooperación, no fue posible comprobar esos datos. En segundo lugar, dicha información no se ajusta a la información obtenida en el curso de la investigación, tal como se indica en los considerandos 84 a 86, que se basa en las estadísticas de exportación rusas oficiales y que no ha sido rebatida por los productores rusos que no cooperaron.
3.2. Atractivo del mercado de la Unión
(84)
Según las estadísticas comerciales rusas, el precio medio de exportación ruso de 647 EUR/tonelada se halla muy por debajo del precio medio de venta de la industria de la Unión (848 EUR/tonelada) y corresponde al precio medio de las importaciones en la Unión procedentes de los principales países exportadores, como la India y Turquía.
(85)
Según esas mismas estadísticas comerciales, el 33 % del total de las exportaciones rusas se venden a Azerbaiyán, el mercado de exportación más importante de Rusia. El precio de venta a Azerbaiyán es de 586 EUR/tonelada, es decir muy por debajo del precio de venta de la industria de la Unión, e incluso inferior a los precios aplicados por otros principales exportadores a la Unión, como la India o Turquía. Además, las exportaciones rusas a Azerbaiyán equivalen a aproximadamente el 15 % del consumo de la UE. Por lo tanto, existe el riesgo de que en caso de derogarse las medidas las exportaciones se reorienten hacia la Unión.
(86)
En vista de lo anterior, la Comisión concluye que existe un riesgo considerable de desvío de los flujos comerciales al mercado de la Unión en caso de derogación de las medidas.
4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(87)
El excedente de capacidad disponible en Rusia y el nivel de precios relativamente atractivos en el mercado de la Unión llevan a la conclusión de que, si se permite que estas medidas dejen de tener efecto, existiría un riesgo de incremento significativo de las exportaciones rusas del producto en cuestión objeto de dumping.
(88)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas afirmaron que el hecho de mantener las medidas en vigor en contra de Rusia y al mismo tiempo derogar las medidas en vigor contra Ucrania (véase a continuación) supone una discriminación, ya que supuestamente Rusia y Ucrania tienen capacidades excedentarias similares.
(89)
Esta alegación no se ve corroborada por las conclusiones de la investigación, según las cuales en Rusia existen significativas capacidades excedentarias que equivalen al menos a la mayoría del consumo en el mercado de la UE. Por otra parte, en lo que respecta a Ucrania, se ha establecido que las capacidades excedentarias disponibles para las exportaciones a todos los países son limitadas. Debido a esta diferencia significativa en capacidades excedentarias, se rechaza la alegación de discriminación.
UCRANIA
1. Observaciones preliminares
(90)
Solo un productor exportador ucraniano, el «Grupo Interpipe» («Interpipe»), cooperó en la investigación. Interpipe representa una parte importante de la producción ucraniana y casi la totalidad de las muy escasas exportaciones ucranianas a la Unión. Existen al menos cuatro productores ucranianos conocidos que no cooperaron, pero, según las estadísticas de comercio, sus exportaciones a la UE son insignificantes.
(91)
Habida cuenta de lo insignificante de las exportaciones ucranianas a la Unión, el precio probable de exportación se estableció sobre la base de los precios de venta de Interpipe a otros terceros países, como se describe en el considerando 17.
2. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
2.1. Determinación del valor normal
(92)
La Comisión examinó primero si el volumen total de ventas interiores del único productor exportador que cooperó era representativo, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores son representativas si el volumen total de ventas interiores del producto similar a clientes independientes en el mercado interior representa al menos el 5 % del volumen total de ventas de exportación del producto afectado a la Unión durante el período de investigación. Sobre dicha base, las ventas totales del producto similar por parte de Interpipe en el mercado interior eran representativas.
(93)
La Comisión identificó posteriormente los tipos de producto vendidos a nivel nacional que eran idénticos o comparables con los tipos vendidos por Interpipe para su exportación.
(94)
La Comisión examinó entonces si las ventas interiores de la empresa Interpipe para cada tipo de producto que sea idéntico o comparable con el tipo de producto vendido para su exportación eran representativas, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo de producto son representativas si el volumen total de esas ventas a clientes independientes durante el período de investigación de reconsideración representa al menos el 5 % del volumen total de las ventas de exportación del tipo de producto idéntico o comparable. La Comisión estableció que, para la mayoría de los tipos del producto, las ventas en el mercado interior se habían efectuado en cantidades representativas.
(95)
Posteriormente, la Comisión determinó la proporción de ventas rentables a clientes independientes en el mercado interior para cada tipo de producto durante el período de investigación de reconsideración con el fin de decidir si para el cálculo del valor normal se utilizaban las ventas interiores reales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(96)
El valor normal se basó en el precio interior real por tipo de producto, independientemente de que las ventas fueran rentables o no, si:
a)
el volumen de ventas del tipo de producto vendido a un precio de venta neto igual o superior a los costes de producción calculados representaba más del 80 % del volumen total de ventas de este tipo de producto, así como
b)
el precio medio ponderado de las ventas de dicho tipo de producto era igual o superior al coste unitario de producción.
(97)
En el presente caso, el valor normal corresponde a la media ponderada de los precios de todas las ventas interiores de ese tipo de producto durante el período de investigación de reconsideración.
(98)
El valor normal es el precio interno real por tipo de producto únicamente de las ventas rentables en el mercado interior de los tipos de productos durante el período de investigación de reconsideración, si:
a)
el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representa un 80 %, o menos, del volumen total de ventas de este tipo, o bien
b)
el precio medio ponderado de ese tipo de producto es inferior al coste unitario de producción.
(99)
El análisis de las ventas interiores puso de manifiesto que el valor normal se había calculado como la media ponderada de los precios de todas las ventas interiores durante el período de investigación de reconsideración o una media ponderada de las ventas rentables únicamente en función del tipo de producto.
(100)
Cuando no hubo ventas de un tipo de producto del producto similar en el curso de operaciones comerciales normales o cuando un tipo de producto no se vendió en cantidades representativas en el mercado interior, la Comisión calculó el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base.
(101)
El valor normal se calculó añadiendo al coste de producción del producto similar de Interpipe durante el período de investigación de reconsideración lo siguiente:
-
los gastos de venta, generales y administrativos contraídos por Interpipe en las ventas interiores del producto similar, en el curso de operaciones comerciales normales, durante el período de investigación de reconsideración, así como
-
el beneficio obtenido por Interpipe en las ventas interiores del producto similar, en el curso de operaciones comerciales normales, durante el período de investigación de reconsideración.
2.2. Determinación del precio de exportación probable
(102)
A falta de exportaciones significativas ucranianas a la Unión, el precio probable de exportación se estableció sobre la base de los precios de venta de Interpipe a otros terceros países, como se describe en el considerando 17.
(103)
Todas las ventas de Interpipe se hicieron directamente a clientes no vinculados de terceros países. El precio de venta se determinó sobre la base de los precios pagados o pagaderos por estos clientes independientes.
2.3. Comparación
(104)
El valor normal y el precio de exportación se compararon sobre una base franco fábrica. A fin de garantizar una comparación equitativa, se tuvieron en cuenta las diferencias que afectan a la comparabilidad de los precios, con arreglo al artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(105)
Cuando eran aplicables, se efectuaron ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte y los costes del crédito.
2.4. Dumping probable durante el período de investigación de reconsideración
(106)
Sobre la base de lo anterior, el margen de dumping probable en el sentido del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se estableció en el 16 %.
(107)
Tras la comunicación de la información, algunas partes interesadas alegaron que la Comisión había demostrado la continuación del dumping en el caso de Ucrania a un nivel del 16 %. Sin embargo, esta alegación es infundada ya que, al parecer, se basa en un malentendido. Como se indica en el considerando 17, durante el período de investigación de reconsideración todos los países, incluida Ucrania, exportaron a la UE cantidades insignificantes del producto afectado. Por consiguiente, de estas cantidades no pueden sacarse conclusiones razonables y no se estableció la continuación del dumping respecto de Ucrania. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
3. Evolución de las exportaciones en caso de derogación de las medidas
Capacidad de producción de los productores exportadores
(108)
En la investigación anterior, la Comisión determinó que la capacidad de producción de Ucrania superaba las 400 000 toneladas anuales. Sin embargo, desde dicha investigación, dos de los productores conocidos dejaron de fabricar tubos soldados, a saber, Lugansk Tube Plant e Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, una de las fábricas del Grupo Interpipe. Dado que desde esa época no se ha añadido capacidad de producción en Ucrania, la actual capacidad de producción es significativamente inferior a la que había durante la investigación anterior.
(109)
Por lo que respecta a la utilización de la capacidad mencionada en el considerando 108, Interpipe ha puesto de manifiesto que durante el período de investigación de reconsideración operó casi al máximo de sus capacidades, teniendo en cuenta todas las limitaciones técnicas de la instalación.
(110)
Otro aspecto importante es la localización geográfica de las instalaciones ucranianas. Estas se encuentran sobre todo en el este de Ucrania, y la actual situación de seguridad en esa parte del país les afecta directa o indirectamente. Por lo tanto, es difícil determinar en qué medida estas empresas podrán utilizar plenamente su capacidad de producción.
(111)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas argumentaron que una parte no desdeñable de la producción ucraniana se halla fuera de la zona afectada por la actual situación de seguridad. Sin embargo, cabe señalar que también las empresas de fuera de esa zona se ven indirectamente afectadas por la situación de la seguridad, por ejemplo a través de cadenas cortas de suministro de materias primas. Por lo tanto, se concluye que la actual situación de seguridad afecta directa o indirectamente a la mayoría de las centrales ucranianas. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
(112)
Al mismo tiempo, habida cuenta de la particular situación de Ucrania después del final del período de investigación de reconsideración, las empresas de construcción deberían poder absorber la capacidad excedentaria de producción en el mercado interior una vez que la situación en materia de seguridad se normalice. El producto similar también se utiliza en la construcción, como elemento de carga, componente de vallas, pieza protectora o en el andamiaje.
(113)
Dada la reducción de la capacidad de producción y el previsible aumento de la demanda interior, se llegó a la conclusión de que la capacidad excedentaria disponible para las exportaciones a todos los países es limitada.
(114)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas argumentaron que en Ucrania existe una importante capacidad excedentaria. Sin embargo, no se aportaron pruebas reales para sustentar estas alegaciones, de modo que se desestimaron.
(115)
Las partes interesadas también alegaron que Interpipe había anunciado que iba a aumentar sustancialmente sus exportaciones a la UE en torno a un 60 %, lo cual contradice el argumento referente a las limitadas capacidades excedentarias de Ucrania para su exportación. Sin embargo, esta alegación no puede aceptarse. El anuncio de Interpipe se refiere a la empresa en general y no al producto concreto de que se trate. Aun cuando fuera pertinente para el producto en cuestión, el sustancial aumento de aproximadamente un 60 % solo daría lugar a una cuota de mercado en la UE de alrededor del 0,5 %, lo cual aún se considera insignificante. Por consiguiente, este argumento no contradice la conclusión de que la capacidad excedentaria disponible para las exportaciones a todos los países es limitada.
(116)
Las mismas partes interesadas sostuvieron que las capacidades excedentarias no deberían utilizarse como un elemento en el análisis del dumping, ya que la utilización de la capacidad no se considera un indicador significativo del perjuicio en el análisis del perjuicio, tal como se indica más adelante en el considerando 139.
(117)
Esta alegación no puede aceptarse. El objetivo de esas dos evaluaciones es diferente. En el análisis del perjuicio, se evalúa si una baja utilización de la capacidad puede considerarse una señal de perjuicio de la industria de la Unión, lo cual no es necesariamente el caso cuando la capacidad restante puede utilizarse para la producción de otros productos. El análisis del dumping se centra en el análisis de la capacidad excedentaria propiamente dicha, es decir, la capacidad no utilizada para la producción de ningún producto y, por consiguiente, fácilmente disponible para la producción del producto de que se trate.
4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(118)
La limitada capacidad excedentaria disponible en Ucrania y el riesgo limitado de reorientación de las exportaciones objeto de dumping llevan a la conclusión de que, si se permite que estas medidas dejen de tener efecto, no existiría un riesgo de incremento importante de las exportaciones del producto en cuestión. Por lo tanto, es poco probable que la expiración de las medidas antidumping contra Ucrania dé lugar a una reaparición del dumping en cantidades significativas en el sentido del artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(119)
Durante el período de investigación de reconsideración, unos veinte productores de la Unión fabricaron el producto similar. La producción de estos productores (establecida a partir de la información obtenida de los productores que cooperaron y de los datos de la solicitud de reconsideración para los demás productores de la Unión) se considera, pues, la producción total de la Unión. Todas estas empresas constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(120)
Como se explica en el considerando 11, dado el gran número de productores de la Unión, se seleccionó una muestra. A efectos del análisis del perjuicio, los indicadores de perjuicio se establecieron en los dos niveles siguientes:
-
Se evaluaron los elementos macroeconómicos (producción, capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, precios medios unitarios, magnitud de los márgenes de dumping y recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores) a escala de la industria de la Unión, sobre la base de la información obtenida de los productores que cooperaron y, por lo que respecta a los otros productores de la Unión, de una estimación basada en datos de la solicitud de reconsideración.
-
Los elementos microeconómicos (existencias, salarios, rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja, capacidad de reunir capital e inversiones) relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra se analizaron sobre la base de su información.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Consumo de la Unión
(121)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base de los volúmenes de ventas de la producción de suministro fijo de la industria de la Unión destinada al mercado de la Unión y de los datos relativos a los volúmenes de importación en el mercado de la Unión según datos de Eurostat.
(122)
Durante el período considerado, el consumo de la UE disminuyó un 28 %. Disminuyó un 6 % en 2011, 8 puntos porcentuales en 2012, y otros 10 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración. Esta tendencia a la baja puede explicarse en parte por cierto grado de sustitución técnica, ya que, para las canalizaciones de agua, se observa una tendencia a sustituir los tubos de acero por productos alternativos, como el cobre, el plástico o el acero inoxidable.
2010
2011
2012
PIR
Consumo total de la UE (toneladas)
561 955
528 191
460 847
404 394
Índice (2010 = 100)
100
94
82
72
(123)
Tras la comunicación de la información, algunas partes interesadas alegaron que el consumo de la UE se había subestimado de manera significativa. Sin embargo, estas partes no aportaron pruebas fiables en apoyo de su alegación, la cual, por tanto, no puede aceptarse.
2. Importaciones de Bielorrusia, la RPC y Rusia
(124)
Dado que la investigación estableció que no existe ninguna probabilidad de continuación o reaparición del dumping en las exportaciones procedentes de Ucrania (véanse los considerandos 17 y 118), las escasas importaciones procedentes de este país no se han considerado conjuntamente con las importaciones procedentes de los otros países afectados en el marco del análisis.
(125)
Para evaluar la acumulación de las importaciones procedentes de Bielorrusia, la RPC y Rusia, se examinó la situación particular de los tres países atendiendo a las condiciones expuestas en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base.
(126)
Por lo que se refiere a las cantidades y los márgenes de dumping, y dado el volumen insignificante de las importaciones durante el período de investigación de reconsideración, la Comisión llevó a cabo un análisis prospectivo de los volúmenes de exportación y de los márgenes de dumping probables por país en caso de derogación de las medidas. Dicho análisis puso de manifiesto que probablemente los volúmenes aumentarían a niveles superiores a los alcanzados durante el período de investigación de reconsideración y sin duda dejarían de ser insignificantes en caso de derogación de las medidas (véanse los considerandos 33, 56 y 80). Del mismo modo, la Comisión estableció que los márgenes de dumping probables serían significativos en caso de derogación de las medidas (véanse los considerandos 30, 53 y 78).
(127)
Por lo que se refiere al precio medio de importación, las insignificantes cantidades de las importaciones no pueden utilizarse para llegar a conclusiones definitivas.
(128)
La investigación también puso de manifiesto que las condiciones de competencia entre los operadores pertinentes fueron similares. La investigación reveló que el producto afectado importado de Bielorrusia, la RPC y Rusia y el producto similar producido y vendido por la industria de la Unión eran semejantes en todas sus características físicas y técnicas esenciales.
(129)
Sobre la base de lo anterior, los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base se cumplían con respecto a Bielorrusia, la RPC y Rusia. Por tanto, las importaciones procedentes de estos tres países se examinaron de forma acumulativa.
a) Volumen
(130)
El volumen de las importaciones del producto afectado en la Unión procedentes de Bielorrusia, la RPC y Rusia disminuyó un 60 %, desde unas 7 000 toneladas en 2010 a unas 2 900 toneladas en el período de investigación de reconsideración. Aumentó un 31 % en 2011, antes de disminuir 62 puntos porcentuales en 2012, y otros 28 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración.
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Bielorrusia
25
55
0,1
-
Índice (2010 = 100)
100
222
0
0
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Bielorrusia
0 %
0 %
0 %
0 %
Precio de las importaciones procedentes de Bielorrusia (EUR/tonelada)
677
1 246
600
-
Índice (2010 = 100)
100
184
89
-
Volumen de las importaciones de la RPC
712
375
458
118
Índice (2010 = 100)
100
53
64
17
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la RPC
0,1 %
0,1 %
0,1 %
0,0 %
Precio de las importaciones procedentes de la RPC (EUR/tonelada)
636
1 052
1 347
2 102
Índice (2010 = 100)
100
165
212
330
Volumen de las importaciones procedentes de Rusia
6 396
8 937
4 440
2 790
Índice (2010 = 100)
100
140
69
44
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Rusia
1,1 %
1,7 %
1,0 %
0,7 %
Precio de las importaciones procedentes de Rusia (EUR/tonelada)
470
506
513
462
Índice (2010 = 100)
100
108
109
98
Volumen de las importaciones procedentes de los países afectados
7 133
9 367
4 898
2 908
Índice (2010 = 100)
100
131
69
41
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de los países afectados
1,3 %
1,8 %
1,1 %
0,7 %
Precio de las importaciones procedentes de los países afectados (EUR/tonelada)
488
532
591
528
Índice (2010 = 100)
100
109
121
111
Fuente: Comext.
b) Cuota de mercado
(131)
La cuota de mercado correspondiente a los exportadores de Bielorrusia, la RPC y Rusia en el mercado de la Unión disminuyó, pasando de un 1,3 % en 2010 a un 0,7 % en el período de investigación de reconsideración. En concreto, la cuota de mercado pasó del 1,3 % en 2010 al 1,8 % en 2011, antes de disminuir hasta el 1,1 % en 2012 y al 0,7 % en el período de investigación de reconsideración.
c) Precios
i) Evolución de los precios
(132)
Entre 2010 y el período de investigación de reconsideración, el precio medio de las importaciones del producto afectado originario de Bielorrusia, la RPC y Rusia aumentó un 11 %, pasando de 488 EUR/tonelada en 2010 a 528 EUR/tonelada en el período de investigación de reconsideración. En concreto, los precios aumentaron un 9 % en 2011 y un 12 % en 2012, antes de disminuir un 10 % en el período de investigación de reconsideración.
ii) Subcotización de precios
(133)
Las escasas ventas del producto afectado procedentes de la RPC y de Rusia a la Unión durante el período de investigación de reconsideración no pueden utilizarse para sacar conclusiones significativas. Por tanto, la comparación se efectuó entre los precios del producto similar, fabricado y vendido por la industria de la Unión y los del producto investigado fabricado en Bielorrusia, la RPC y Rusia y vendido al resto del mundo. Esta comparación mostró la existencia de una significativa subcotización.
3. Importaciones procedentes de otros terceros países
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de la India
25 720
48 704
58 619
53 007
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de la India
4,6 %
9,2 %
12,7 %
13,1 %
Volumen de las importaciones procedentes de Turquía
83 654
83 753
98 742
69 757
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Turquía
14,9 %
15,9 %
21,4 %
17,2 %
Volumen de las importaciones procedentes de Ucrania
956
573
944
1 147
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de Ucrania
0,2 %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
Volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países
34 948
42 714
38 518
30 374
Cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países
6,2 %
8,1 %
8,4 %
7,5 %
(134)
Las importaciones procedentes de Turquía y la India aumentaron durante el período considerado. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de Ucrania se mantuvo en un nivel muy bajo. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países siguió siendo relativamente estable durante el período considerado.
(135)
Tras la comunicación de la información, las partes interesadas argumentaron que la reducción del 12 % de la cuota de mercado de la industria de la Unión había sido absorbida casi totalmente por el aumento de la cuota de mercado de la India y Turquía, consideradas en su conjunto, y que las importaciones a bajo precio procedentes de la India y Turquía son probablemente las razones principales de la frágil situación de la industria de la Unión. A este respecto, cabe señalar que la finalidad de la presente investigación es examinar si la derogación de las medidas en vigor respecto de los tres países en los que se determinó que era probable que continuara el dumping podría dar lugar a una reaparición del perjuicio para la industria de la Unión. Durante la investigación, se confirmó que se había producido una subcotización significativa de las ventas de productos procedentes de Bielorrusia, la RPC y Rusia para el resto del mundo. Por tanto, en caso de derogarse las medidas, es probable que reaparezcan las exportaciones objeto de dumping de estos países a la UE, lo cual probablemente provocaría un aumento del perjuicio sufrido por la industria de la UE. El hecho de que las importaciones procedentes de Turquía y la India pudiesen haber aumentado durante el período considerado no afecta a esa evaluación en lo que respecta a la probabilidad de reaparición del dumping y del perjuicio.
4. Situación de la industria de la Unión
(136)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
4.1. Elementos macroeconómicos
a) Producción
(137)
Desde un nivel de unas 437 000 toneladas en 2010, la producción de la industria de la Unión disminuyó un 37 % durante el período considerado. En concreto, disminuyó un 14 % en 2011, 19 puntos porcentuales en 2012, y otros 4 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración. El descenso de la producción coincidió con la disminución del consumo, pero fue más pronunciado debido al aumento de las importaciones procedentes de la India y Turquía.
2010
2011
2012
PIR
Producción (toneladas)
437 492
376 106
294 260
277 483
Índice (2010 = 100)
100
86
67
63
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(138)
La capacidad de producción fue de más de 1 700 000 toneladas en 2010 y disminuyó un 16 % durante el período considerado. La disminución se debió al hecho de que algunos productores de la UE han reducido el número de turnos diarios de producción.
2010
2011
2012
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
1 761 677
1 621 386
1 318 459
1 485 339
Índice (2010 = 100)
100
92
75
84
Utilización de la capacidad
25 %
23 %
22 %
19 %
Índice (2010 = 100)
100
93
90
75
Fuente: Investigación.
(139)
La utilización de la capacidad fue del 25 % en 2010. Descendió al 23 % en 2011, al 22 % en 2012 y al 19 % en el período de investigación de reconsideración. Las bajas tasas de utilización de la capacidad se explican principalmente por el hecho de que productos que no se hallan dentro del ámbito de la presente investigación (principalmente los perfiles huecos) pueden fabricarse con el mismo equipo de producción utilizados para tubos soldados. Por tanto, los índices de utilización de la capacidad no son necesariamente un indicador significativo del perjuicio para esta industria concreta.
c) Volumen de ventas
(140)
Las ventas de la industria de la Unión de su propia producción a clientes no vinculados en la UE disminuyeron un 16 % en 2011, 21 puntos porcentuales en 2012 y otros 3 puntos porcentuales en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, entre 2010 y el período de investigación de reconsideración, estas ventas disminuyeron en torno a un 40 %. Esto se debió a la caída en el consumo y el aumento de las importaciones procedentes de la India y de Turquía.
2010
2011
2012
PIR
Volumen de ventas de la UE a clientes no vinculados (toneladas)
409 544
343 080
259 127
247 201
Índice (2010 = 100)
100
84
63
60
Fuente: Investigación.
d) Cuota de mercado
(141)
La cuota de mercado de la industria de la Unión fue del 73 % en 2010. En 2011 bajó al 65 % y posteriormente al 56 % en 2012, antes de aumentar hasta el 61 % en el período de investigación de reconsideración. En total, la cuota de mercado de la industria de la Unión durante el período considerado disminuyó 12 puntos porcentuales.
2010
2011
2012
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión
73 %
65 %
56 %
61 %
Índice (2010 = 100)
100
89
77
84
Fuente: Investigación.
e) Crecimiento
(142)
Entre 2010 y el período de investigación de reconsideración, cuando el consumo de la Unión disminuyó un 28 %, el volumen de ventas a clientes no vinculados en la UE disminuyó un 40 %. Eso provocó una pérdida de cuota de mercado de 12 puntos porcentuales para la industria de la Unión durante el período considerado. Por consiguiente, no hubo ningún crecimiento de la industria de la Unión durante el período considerado.
f) Empleo
(143)
El número de trabajadores de la industria de la Unión disminuyó un 13 % en 2011, 27 puntos porcentuales en 2012, y otros 3 puntos porcentuales en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, el empleo de la industria de la Unión disminuyó un 43 % durante el período considerado, pasando de unos 1 600 trabajadores a menos de 1 000.
2010
2011
2012
PIR
Empleo (personas)
1 655
1 446
991
939
Índice (2010 = 100)
100
87
60
57
Fuente: Investigación.
g) Productividad
(144)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Unión, medida en volumen de producción (toneladas) por trabajador y año, partiendo de un nivel de 264 toneladas por trabajador, primero disminuyó ligeramente (un 2 %) en 2011. Posteriormente aumentó 14 puntos porcentuales en 2012 y se mantuvo estable en el período de investigación de reconsideración. En total, la productividad de la industria de la Unión aumentó un 12 % durante el período considerado.
2010
2011
2012
PIR
Productividad (tonelada por trabajador)
264
260
297
296
Índice (2010 = 100)
100
98
112
112
Fuente: Investigación.
h) Factores que influyen en los precios de venta
(145)
Los precios unitarios de las ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados aumentaron un 5 % en 2011 y 1 punto porcentual en 2012, antes de disminuir 4 puntos porcentuales en el período de investigación de reconsideración. En conjunto, estos precios aumentaron un 2 % en el período considerado, pasando de 833 EUR/tonelada a 848 EUR/tonelada en el período de investigación de reconsideración.
2010
2011
2012
PIR
Precio unitario en el mercado de la UE (EUR/tonelada)
833
871
881
848
Índice (2010 = 100)
100
105
106
102
Fuente: Investigación.
i) Magnitud del margen del dumping
(146)
Según la investigación, existe una probabilidad de reaparición del dumping en unos márgenes significativos, cuya magnitud no puede considerarse insignificante en el caso de Bielorrusia, la RPC y Rusia.
(147)
Como se ha indicado anteriormente, la Comisión no ha constatado que exista probabilidad de continuación o reaparición del dumping en el caso de Ucrania.
j) Recuperación tras anteriores prácticas de dumping
(148)
Los macroindicadores anteriormente examinados muestran que, aunque las medidas antidumping han alcanzado parcialmente el resultado previsto de eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión, la industria aún se halla en una situación frágil y vulnerable. De hecho, durante el período considerado, el volumen de producción disminuyó un 37 %, el volumen de ventas a clientes no vinculados en la UE un 40 % y el empleo un 43 %. Además, la cuota de la industria de la Unión en el mercado de la UE descendió del 73 % en 2010 al 61 % en el período de investigación de reconsideración. Así pues, no pudo establecerse ninguna recuperación real del dumping anterior, y se considera que la industria de la Unión sigue siendo vulnerable a los efectos perjudiciales de cualquier importación objeto de dumping en el mercado de la Unión.
4.2. Elementos microeconómicos
a) Existencias
(149)
El nivel de las existencias de cierre de los productores de la Unión incluidos en la muestra fue prácticamente estable hasta 2011. Aumentó 14 puntos porcentuales en 2012, antes de disminuir otros 10 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración. El nivel de existencias durante el período de investigación de reconsideración fue, pues, superior en un 5 % al de 2010.
2010
2011
2012
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
13 892
14 039
16 012
14 556
Índice (2010 = 100)
100
101
115
105
Fuente: Investigación.
b) Salarios
(150)
Durante el período considerado, el coste de la mano de obra disminuyó un 29 %. En concreto, disminuyó un 2 % en 2011, 15 puntos porcentuales en 2012, y otros 12 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración. La disminución global durante el período considerado se debe a la reducción del empleo.
2010
2011
2012
PIR
Coste anual de la mano de obra (EUR)
20 602 275
20 266 132
17 140 089
14 578 317
Índice (2010 = 100)
100
98
83
71
Fuente: Investigación.
(151)
Durante el período considerado, el coste de la mano de obra por trabajador disminuyó un 25 %. Es probable que se trate de una situación temporal relacionada con costes de despido causados por la significativa disminución de los trabajadores.
2010
2011
2012
PIR
Coste de mano de obra anual por trabajador (EUR)
12 449
14 015
17 296
15 525
Índice (2010 = 100)
100
113
139
125
c) Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(152)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas efectuadas en el mercado de la UE por los productores de la Unión incluidos en la muestra, expresada como porcentaje de ventas netas, mejoró, pasando del 7 % en 2010 a un beneficio de casi el 1 % durante el período de investigación de reconsideración. Más concretamente, la pérdida de los productores de la Unión incluidos en la muestra se redujo, pasando del 7,3 % en 2010 al 5 % en 2011 y al 0,6 % en 2012, antes de transformarse en un ligero beneficio (0,8 %) en el período de investigación de reconsideración.
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad de la UE (% de ventas netas)
- 7,3 %
- 5,0 %
- 0,6 %
0,8 %
Índice (2010 = 100)
- 100
- 69
- 8
12
Rendimiento de las inversiones (beneficio en porcentaje del valor contable neto de la inversión)
- 19,2 %
- 11,8 %
0,5 %
4,3 %
Índice (2010 = 100)
- 100
- 62
3
22
Fuente: Investigación.
(153)
El aumento de la rentabilidad se explica por el hecho de que los precios de venta durante el período considerado aumentaron un 2 %, mientras que los costes de producción (principalmente de las bobinas laminadas en caliente, que representan más del 60 % del coste de producción) se redujo un 6 % durante el mismo período, junto con la disminución significativa del coste de la mano de obra anual. Por tanto, los productores de la Unión incluidos en la muestra estaban en condiciones de aplicar progresivamente los precios rentables a sus clientes en el mercado de la UE.
(154)
El rendimiento de las inversiones, expresado en el beneficio en porcentaje del valor contable neto de estas, siguió la tendencia de rentabilidad. Mejoró, pasando de pérdidas del 19,2 % en 2010 a pérdidas del 11,8 % en 2011, a un beneficio del 0,5 % en 2012 y a un beneficio del 4,3 % en el período de investigación de reconsideración.
d) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(155)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación se cifró en torno a - 44 millones EUR en 2010. Aumentó hasta alcanzar aproximadamente unos - 7 millones EUR en 2011, unos 17 millones EUR en 2012 y unos 20 millones EUR en el período de investigación de reconsideración. Ninguno de los productores de la Unión incluidos en la muestra indicó que experimentara dificultades para financiarse. La mejora puede explicarse por el descenso de los costes de producción y los costes de la mano de obra y el ligero incremento de los precios.
2010
2011
2012
PIR
Flujo de caja (marcas propias y de minoristas) (EUR)
- 44 322 891
- 7 033 547
16 927 597
20 202 074
Índice (2010 = 100)
- 100
- 16
38
46
Fuente: Investigación.
e) Inversiones
(156)
Las inversiones anuales de los productores de la Unión incluidos en la muestra en la producción del producto similar disminuyeron un 34 % en 2011, aumentaron 90 puntos porcentuales en 2012 y finalmente disminuyeron 59 puntos porcentuales durante el período de investigación de reconsideración. En conjunto, durante el período considerado, la inversión, que no se destinó a aumentar la capacidad sino al mantenimiento y la renovación del equipo existente, disminuyó un 3 %.
2010
2011
2012
PIR
Inversiones netas (EUR)
1 149 094
757 750
1 789 210
1 111 661
Índice (2010 = 100)
100
66
156
97
Fuente: Investigación.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(157)
Algunos indicadores, en particular los indicadores financieros, mejoraron considerablemente durante el período considerado. La rentabilidad aumentó, pasando de una pérdida de más del 7 % a un beneficio del 0,8 %, lo cual, no obstante, sigue estando por debajo del objetivo de beneficio del 5 % en la investigación anterior. El rendimiento de las inversiones mejoró desde unas pérdidas de más del 19 % a un beneficio de más del 4 %, y el nivel de flujo de caja mejoró, pasando de - 44 millones EUR a 20 millones EUR. Estos factores indican que la industria pudo recuperarse parcialmente.
(158)
Por otra parte, algunos indicadores experimentaron un desarrollo negativo entre 2010 y el período de investigación de reconsideración. El volumen de producción disminuyó un 37 %, la utilización de la capacidad un 25 %, el volumen de ventas a clientes no vinculados en la UE un 40 %, la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó asimismo 12 puntos porcentuales y el empleo disminuyó un 43 %.
(159)
Las medidas antidumping han conseguido parcialmente su objetivo, al eliminar parte del perjuicio sufrido por la industria de la Unión a consecuencia de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. La industria de la Unión ha vuelto a ser ligeramente rentable, pero a costa de su cuota de mercado en el mercado de la Unión. La industria de la Unión ha podido mejorar su situación financiera privilegiando el precio sobre el volumen. Por tanto, es obvio que la industria de la Unión aún no se ha recuperado del todo de los efectos de prácticas de dumping anteriores y que sigue hallándose en una situación de fragilidad, por lo que es muy vulnerable a cualquier reaparición de importaciones objeto de dumping.
(160)
Aun cuando la frágil situación de la industria de la Unión se calificara de perjuicio importante, eso no puede atribuirse a las importaciones procedentes de los países afectados. Los tres países afectados (en lo que respecta a Ucrania, la investigación estableció que no existe ninguna probabilidad de reaparición del dumping) representan una cuota de mercado acumulada inferior al 1 % en el mercado de la UE. Al no haber presión alguna de los países afectados, la industria de la Unión ha podido mantener los precios a un nivel suficiente para ser rentables, aunque muy por debajo del objetivo de beneficio.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Importaciones procedentes de la RPC, Bielorrusia y Rusia
(161)
Sobre la base de las mencionadas tendencias, se observa que las medidas antidumping han alcanzado parcialmente el resultado previsto de eliminar el perjuicio sufrido por los productores de la Unión. Por otra parte, tal como demuestra la evolución negativa de una serie de indicadores de perjuicio, la industria aún se encuentra en una situación muy delicada.
(162)
Como se ha mencionado anteriormente, los exportadores de cada uno de los tres países afectados tienen capacidad excedentaria para aumentar sus exportaciones muy rápidamente. Dado que los precios en el mercado de la UE son más lucrativos que los de algunos mercados de terceros países, es probable que, si las medidas antidumping dejaran de tener efecto, cantidades significativas exportadas actualmente a estos países se reorientasen al mercado de la UE. Este aumento de las importaciones objeto de dumping a precios que subcotizaban los precios de la industria de la Unión puede elevar la presión de los precios en el mercado de la Unión, lo cual no hace sino empeorar la ya de por sí frágil situación de la industria de la Unión. Esta brusca evolución ya se observó en la investigación anterior, cuando la cuota de mercado de las importaciones de la UE procedentes de los tres países afectados se triplicó en solo tres años y medio, pasando del 6,2 % en 2004 al 18,7 % en el período de investigación (1 de julio de 2006 a 30 de junio de 2007). Los productores exportadores de la RPC, Bielorrusia y Rusia ya han mostrado su capacidad para incrementar rápidamente los volúmenes de exportación a la Unión.
(163)
Por consiguiente, sobre la base de lo anterior, puede concluirse que, si se derogan las medidas, es probable que reaparezca el perjuicio.
2. Importaciones procedentes de Ucrania
(164)
Habida cuenta de la conclusión relativa a la falta de probabilidad de reaparición del dumping en las exportaciones procedentes de Ucrania, en este caso no es necesario seguir analizando si es probable que reaparezca el perjuicio.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
(165)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en la apreciación de todos los intereses en juego. Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
1. Interés de la industria de la Unión
(166)
La investigación ha puesto de manifiesto que la industria de la Unión sigue siendo muy frágil. Las medidas antidumping han conseguido parcialmente su objetivo, al eliminar parte del perjuicio sufrido por la industria de la Unión a consecuencia de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. La industria de la Unión ha vuelto a ser ligeramente rentable, pero a costa de su cuota de mercado en el mercado de la Unión. La industria de la Unión ha podido mejorar su situación financiera privilegiando el precio sobre el volumen gracias a las medidas en vigor. La expiración de las medidas aumentará la presión de los precios sobre el mercado de la Unión y provocará de nuevo pérdidas. Por consiguiente, en interés de la industria de la Unión deben mantenerse las medidas.
2. Interés de los importadores y de los usuarios
(167)
La Comisión se puso en contacto con más de cien importadores y usuarios no vinculados en la Unión para tratar de conseguir su cooperación, pero ninguno de ellos respondió. Esto puede explicarse por los muy pequeños volúmenes de exportación de cada uno de los países afectados en el mercado de la Unión. En cualquier caso, no hay elementos que sugieran que, si se ampliaran las medidas, los importadores o usuarios se verían afectados de forma desproporcionada.
(168)
A la luz de lo anteriormente expuesto, se considera poco probable que la situación de los importadores y los usuarios en la Unión se vea afectada significativamente por las medidas propuestas.
3. Riesgo de escasez de suministro/competencia en el mercado de la UE
(169)
El consumo de la UE disminuyó un 28 % durante el período considerado, llegando hasta unas 400 000 toneladas en el período de investigación de reconsideración. La capacidad de la industria de la Unión superó constantemente la demanda de la UE durante el período considerado, alcanzando un nivel de alrededor de 1 500 000 toneladas en el período de investigación de reconsideración. Hay suficiente competencia entre los productores de la UE. Además, la industria de la Unión operaba a un índice de utilización de la capacidad de solo el 19 % durante el período de investigación de reconsideración, ya que produce productos diferentes (producto afectado y otros productos, como perfiles huecos) con el mismo equipo de producción. Por lo tanto, en caso de aumento de la demanda, la industria de la Unión tiene capacidad excedentaria para aumentar su producción a través de la modificación de la combinación de su producción. Las importaciones procedentes de otros terceros países, en particular la India y Turquía, también pueden satisfacer parte de la demanda.
(170)
Teniendo en cuenta dichas consideraciones, no puede concluirse que el mantenimiento de las medidas antidumping pueda provocar una escasez de suministro en el mercado de la UE o una restricción de la competencia en el mercado de la UE.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(171)
Lo anteriormente expuesto indica que los efectos negativos del mantenimiento de las medidas sería limitado y, en cualquier caso, no sería desproporcionado con respecto a las ventajas del mantenimiento de las medidas para la industria de la Unión.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(172)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(173)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados tubos soldados de hierro o de acero sin alear originarios de Bielorrusia, la República Popular China y Rusia. Se recuerda que estas medidas consisten en derechos ad valorem de varios tipos.
(174)
En lo que respecta a Ucrania, sobre la base de las conclusiones de que no existe probabilidad de continuación o reaparición del dumping (véanse los considerandos 17 y 118), deben derogarse las medidas y debe darse por concluido el procedimiento.
(175)
Los tipos del derecho antidumping para empresas individuales especificados en el presente Reglamento solo son aplicables a las importaciones del producto afectado fabricado por dichas empresas y, por tanto, por las personas jurídicas mencionadas expresamente. Las importaciones del producto afectado fabricado por cualquier otra empresa no citada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las específicamente citadas, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(176)
Una empresa puede solicitar la aplicación de estos tipos del derecho antidumping si posteriormente cambia el nombre de su entidad. La solicitud deberá dirigirse a la Comisión (5). La solicitud deberá incluir toda la información pertinente necesaria para demostrar que el cambio no afecta al derecho de la empresa a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica. En caso de que el cambio de nombre de la empresa no afecte a su derecho a beneficiarse del tipo de derecho que se le aplica, se publicará en el Diario Oficial de la Unión Europea un anuncio en el que se informará sobre el cambio de nombre.
(177)
El presente Reglamento se ajusta al dictamen del Comité establecido por el artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo para las importaciones de tubos soldados de hierro o de acero sin alear, de sección circular y de diámetro exterior inferior o igual a 168,3 mm, excluidos los tubos del tipo utilizado para los gasoductos u oleoductos, los del tipo utilizado para la extracción de petróleo o de gas, los tubos de precisión y las tuberías con accesorios para la conducción de gases o líquidos en la aviación civil, actualmente clasificados con los códigos NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 y ex 7306 30 77 (códigos TARIC 7306304120, 7306304920, 7306307280 y 7306307780) y originarios de Bielorrusia, la República Popular China y Rusia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, antes del despacho de aduana, para los productos descritos en el apartado 1 y producidos por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
República Popular China
Todas las empresas
90,6 %
-
Rusia
Grupo TMK (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company y Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)
16,8 %
A892
Grupo OMK (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works y Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)
10,1 %
A893
Todas las demás empresas
20,5 %
A999
Bielorrusia
Todas las empresas
38,1 %
-
3. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones del producto mencionado en el artículo 1, apartado 1, originario de Ucrania.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 26 de enero de 2015.