РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 3 април 2014 година
относно идентифициране на технически спецификации в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), допустими за позоваване в обществените поръчки
(нотифицирано под номер С(2014) 2120)
(2014/188/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация, за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/23/ЕО и 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Решение 87/95/ЕИО на Съвета и на Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (1), и по-специално член 13, параграф 1 от него,
след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ),
като има предвид, че:
(1)
Стандартизацията играе важна роля в подкрепа на стратегията „Европа 2020“, както е посочено в съобщението на Комисията, озаглавено „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ (2). В няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ се подчертава значението на доброволната стандартизация в рамките на пазари на продукти или услуги, за да се гарантира съгласуваност и оперативна съвместимост между продуктите и услугите, да се насърчи технологичното развитие и да се окаже подкрепа на иновациите.
(2)
В цифровото общество стандартизационните документи стават жизнено необходими, за да се осигури оперативната съвместимост между устройствата, приложенията, хранилищата на данни, услугите и мрежите. В съобщението на Комисията „Стратегическа визия за европейските стандарти: към по-голям и ускорен устойчив растеж на европейската икономика до 2020 г.“ (3) се признава специфичният характер на стандартизацията на ИКТ, при която различните ИКТ решения, приложения и услуги често са разработвани от световни форуми и консорциуми в областта на ИКТ, които са се наложили като водещи организации за разработване на ИКТ стандарти.
(3)
Регламент (ЕС) № 1025/2012 има за цел модернизиране и усъвършенстване на европейската рамка за стандартизация. С него се създава система, по която Комисията може да реши да идентифицира най-важните и най-общоприети технически спецификации в областта на ИКТ, издадени от организации, които не са европейски, международни или национални организации по стандартизация. Възможността за използване на пълния обхват от технически спецификации в областта на ИКТ при обществени поръчки за хардуер, софтуер и услуги в областта на информационните технологии ще даде възможност за оперативна съвместимост, ще допринесе да се избегне блокиране на публичните администрации и ще насърчи конкуренцията в предлагането на оперативно съвместими ИКТ решения.
(4)
Техническите спецификации в областта на ИКТ, които могат да бъдат допустими за позоваване в обществените поръчки, трябва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1025/2012. Спазването на тези изисквания дава гаранция на публичните органи, че техническите спецификации в областта на ИКТ са установени в съответствие с принципите на откритост, справедливост, обективност и недискриминация, които са признати от Световната търговска организация (СТО) в областта на стандартизацията.
(5)
Решението за идентифициране на ИКТ спецификации следва да бъде взето след консултация с Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ, създадена с Решение 2011/C 349/04 на Комисията (4), допълнено от други форми на консултация с експерти от отрасъла.
(6)
На 17 октомври 2013 г. Европейската многостранна платформа по въпросите на стандартизацията в областта на ИКТ извърши оценка на първоначален набор от шест технически спецификации в областта на ИКТ: „Интернет протокол версия 6“ („IPv6“), „лек протокол за достъп до справочници версия 3“ („LDAPv3“), „разширения за сигурност на системата от имена на домейни“ („DNSSEC“), „електронен подпис за идентифициране на свързана с домейн електронна поща“ („DKIM“), спецификация за интернационализация ECMAScript-402 („ECMA-402“) и „разширяем маркиращ език, версия 1.0“ („W3C XML“). Платформата даде положително становище относно идентифицирането на тези спецификации. Впоследствие шестте технически спецификации бяха подложени на широка обществена консултация, която потвърди становището на платформата.
(7)
Спецификацията „IPv6“, издадена от Работната група за интернет инженеринг (IETF) включва набор от технически спецификации, които да се прилагат към широка гама от оборудване и услуги чрез различни набори от „заявления за обсъждане“ (RFC). В зависимост от контекста и прилагането, възложителите на обществени поръчки ще трябва да избират онези RFC, които са необходими за всеки продукт или услуга, така че да не се възпрепятства оперативната съвместимост. „IPv6“ разширява броя на наличните IP адреси, като по този начин дава възможност за успешно взаимодействие между по-голям брой операционни системи, уеб сървъри, търсачки и мултимедийни сайтове. „IPv6“ се основава на модерни технологични разработки и способства за продължаващия растеж на интернет, като дава възможност за нови интернет сценарии като „Интернет на нещата“.
(8)
„LDAPv3“ представлява интернет протокол, издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF), за достъп до разпределени справочни услуги, които действат в съответствие с моделите за данни и услуги на X.500. Спецификацията за „LDAPv3“ се съдържа в поредица от RFC като стъпки за одобряване на стандарти от IETF, подробно е определена в RFC 4510-до-4519 и е в състояние да осигури висока степен на наличност с репликация на LDAP сървъри. Повечето значими налични в търговската мрежа продукти за справочни услуги поддържат „LDAPv3“. Това е стабилна технология, която има потенциал да повиши оперативната съвместимост и представлява de facto стандарт за удостоверяване на правото на достъп, разрешаване на достъпа и справочници с потребители/адреси за ИКТ системи, които могат да осигурят подобряване на достъпността и непрекъснатостта, особено за публични услуги, които трябва да бъдат предоставени от публичната администрация.
(9)
„DNSSEC“ е издаден от Работната група за интернет инженеринг (IETF) и представлява разширение за сигурност на Системата за имена на домейни (DNS), което осигурява установяване на произхода на данните и защита на ненарушимостта на данните на самата система за имена на домейни (DNS). „DNSSEC“ идентифицирането включва набора от документи, образуващи ядрото на разширенията за сигурност на DNS, които са необходими за подпомагане на обществените поръчки на пакета „DNSSEC“. С „DNSSEC“ DNS е по-пригодна за обмен на параметри на изискващи сигурност услуги, свързани с имена на домейни. Това повишава доверието в DNS (жизнено важна и основна интернет услуга) като цяло и по този начин дава възможност тя да се използва като инфраструктура за съхранение, разпространение и проверка на свързани с приложения сертификати.
(10)
„DKIM“ е техническа спецификация в областта на ИКТ, разработена от Работната група за интернет инженеринг (IETF), която позволява на лице, служба или организация, която е собственик на подписващия домейн, да поеме известна отговорност за дадено съобщение чрез свързване на домейна със съобщението. DKIM разделя въпроса за самоличността на подписващия съобщението от тази на предполагаемия автор на съобщението. Твърдението за поемане на отговорност се валидира чрез електронен подпис и чрез пряко изискване към домейна на подписващия за предоставяне на съответния публичен ключ. „DKIM“ се прилага в няколко пазарни сектора, т.е. финансовия и банковия сектор, от доставчици на услуги за електронна поща, социалните мрежи или доставчиците на услуги за електронна търговия по интернет. Ако се използва от публичните органи, „DKIM“ ще създаде основно равнище на доверие в произхода на съобщенията, така че да се подобри оперативната съвместимост между изпращащата и приемащата организации.
(11)
„ECMA-402“, разработен от Ecma International, е общ многофункционален език за програмиране, описан от няколко спецификации, които са приспособени към езиковите и културните конвенции, използвани от различни човешки езици и в различни държави. ECMAScript е широко използван език за програмиране в интернет, а също и в Европа. Използването му е много широко и обхваща клиентски технологии за уеб приложения, като уеб браузърите, или сървърни технологии за уеб приложения, като електронно банкиране, сървъри за електронна поща или дори компютърни игри, и той също така е важен език за програмиране, използван за Световната уеб мрежа. Интернационализацията, предлагана от ECMA-402, е особено подходящо подобрение на ECMAScript за многоезичната европейска среда. Спецификациите и стандартите за ECMAScript действително допринасят за подобряването на оперативната съвместимост и са много широко включени в националните списъци на стандарти за оперативна съвместимост и спецификации за целите на обществени поръчки.
(12)
„W3C XML“, издаден от Консорциума на световната уеб мрежа (W3C), представлява пакет от свързани спецификации в областта на структурирането на данни, които способстват за широко мащабируемия обмен на информация и изчислителни ресурси. XML версия 1.0 е един от най-широко използваните понастоящем формати за обмен на структурирана информация и много други формати за данни са изградени върху разширения на XML. Неговото широко използване за предаване на информация както между хора, така и между компютри, го прави неразделна част от повечето от възможностите за използване на интернет. Възложителите ще трябва да изберат спецификациите, които отговарят на условията, довели до необходимостта от обществената поръчка. Широкото навлизане на XML в световните хранилища за данни и мрежи ще гарантира, че за десетилетия напред той ще бъде ключов формат за постигането на глобална оперативна съвместимост между свързаните с ИКТ приложения, услуги и продукти,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Техническите спецификации в областта на ИКТ, допустими за позоваване в обществените поръчки, се определят в приложението.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
DECISIÓN DE EJECUCIÓN DE LA COMISIÓN
de 3 de abril de 2014
sobre la identificación de especificaciones técnicas TIC que se puedan usar como referencia en la contratación pública
[notificada con el número C(2014) 2120]
(2014/188/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (UE) no 1025/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de octubre de 2012, sobre la normalización europea, por el que se modifican las Directivas 89/686/CEE y 93/15/CEE del Consejo y las Directivas 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE y 2009/105/CE del Parlamento Europeo y del Consejo y por el que se deroga la Decisión 87/95/CEE del Consejo y la Decisión no 1673/2006/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (1), y, en particular, su artículo 13, apartado 1,
Previa consulta de la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC,
Considerando lo siguiente:
(1)
La normalización desempeña un papel importante en apoyo de la estrategia Europa 2020, expuesta en la Comunicación de la Comisión titulada «Europa 2020: Una estrategia para un crecimiento inteligente sostenible e integrador» (2). Varias iniciativas emblemáticas de la estrategia Europa 2020 ponen de manifiesto la importancia de la normalización voluntaria en los mercados de productos o de servicios para garantizar la compatibilidad y la interoperabilidad entre productos y servicios, promover el desarrollo tecnológico y prestar apoyo a la innovación.
(2)
En la sociedad digital, los productos de la normalización son indispensables para garantizar la interoperabilidad entre dispositivos, aplicaciones, repositorios de datos, servicios y redes. En la Comunicación de la Comisión titulada «Una visión estratégica de las normas europeas: Avanzar para mejorar y acelerar el crecimiento sostenible de la economía europea de aquí a 2020» (3) se reconoce el carácter específico de la normalización en las TIC, ya que a menudo las soluciones, aplicaciones y servicios de las TIC son desarrollados por foros y consorcios mundiales especializados en TIC y que asumen el liderazgo como organizaciones de desarrollo de normas en este ámbito.
(3)
El objetivo del Reglamento (UE) no 1025/2012 es modernizar y mejorar el marco europeo de normalización. Asimismo, establece un sistema por el que la Comisión puede decidir identificar aquellas de las especificaciones técnicas de las TIC más pertinentes y de más amplia aceptación que hayan sido elaboradas por organizaciones no europeas o por organismos de normalización nacionales o internacionales. La posibilidad de utilizar toda la gama de especificaciones técnicas de las TIC en procedimientos de contratación pública para la adquisición de software, hardware y de servicios relacionados con las tecnologías de la información hará posible la interoperabilidad y contribuirá a evitar que las administraciones públicas dependan de un único proveedor, al tiempo que se fomentará la competencia en el suministro de soluciones de TIC interoperables.
(4)
Las especificaciones técnicas de las TIC que se puedan usar como referencia en la contratación pública deben cumplir los requisitos establecidos en el anexo II del Reglamento (UE) no 1025/2012. El cumplimiento de dichos requisitos garantiza a las autoridades públicas que las especificaciones técnicas de las TIC se hayan elaborado de acuerdo con los principios de apertura, equidad, objetividad y no discriminación reconocidos por la Organización Mundial del Comercio (OMC) en el área de normalización.
(5)
La decisión de identificar las especificaciones de las TIC debe adoptarse previa consulta a la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC, creada en virtud de la Decisión 2011/C 349/04 de la Comisión (4), a lo que se añadirán otras formas de consulta a expertos sectoriales.
(6)
El 17 de octubre de 2013, la Plataforma Europea Multilateral de Normalización de las TIC evaluó un primer conjunto de seis especificaciones técnicas de TIC: Internet Protocol, versión 6 (Protocolo de Internet, en lo sucesivo «IPv6»); Lightweight Directory Access Protocol, versión 3 (protocolo ligero de acceso a directorios, en lo sucesivo «LDAPv3»); Domain Name System Security Extensions (extensiones de seguridad para el sistema de nombres de dominio, en lo sucesivo «DNSSEC»); DomainKeys Identified Mail Signatures (firmas de correo identificadas DomainKeys, en lo sucesivo «DKIM»); ECMAScript-402 Internationalisation Specification (especificación de internacionalización ECMAScript-402, en lo sucesivo «ECMA-402»); y Extensible Markup Language, versión 1.0 (lenguaje de marcas extensible, en lo sucesivo «W3C XML»). La plataforma emitió un dictamen positivo sobre la identificación de estas especificaciones. A continuación, las seis especificaciones técnicas fueron objeto de una amplia consulta pública, que confirmó el dictamen de la Plataforma.
(7)
La especificación «IPv6» es obra de IETF (Internet Engineering Task Force) y consiste en una serie de especificaciones técnicas aplicables a una amplia gama de equipos y servicios a través de varios conjuntos de «Peticiones de Comentarios» (Request for Comments o RFC, por sus siglas en inglés). En función del contexto y de la aplicación, los responsables de la contratación pública tendrían que seleccionar las RFC que necesiten para cada producto o servicio sin poner en entredicho la interoperabilidad. «IPv6» amplía el número de direcciones IP disponibles y, de esta manera, permite que el creciente número de sistemas operativos, servidores web, motores de búsqueda y sitios multimedios interactúen con éxito. «IPv6» se basa en desarrollos tecnológicos avanzados y da soporte al continuo crecimiento de internet, lo que abre nuevas perspectivas, como la Internet de las Cosas (Internet of Things).
(8)
«LDAPv3» es un protocolo de internet elaborado por IETF para acceder a servicios de directorios distribuidos y que actúa con arreglo a los modelos de datos y servicios X.500. La especificación de «LDAPv3» consiste en una serie de Peticiones de Comentarios (RFC) de IETF, en la categoría de propuestas de nuevas normas (Standard Track), cuya versión detallada se puede consultar en los documentos RFC 4510 a 4519; esta especificación puede garantizar un alto grado de disponibilidad con la replicación de servidores LDAP. La mayoría de los productos de servicios de directorios que son pertinentes para el mercado soportan «LDAPv3». Se trata de una tecnología estable, que puede aumentar la interoperabilidad y que constituye una norma de hecho en lo que se refiere a la autenticación, la autorización y los directorios de usuarios y de direcciones para sistemas de TIC; asimismo puede suponer mejoras en la accesibilidad y en la continuidad, especialmente en el caso de servicios prestados por la administración pública.
(9)
«DNSSEC» es obra de IETF y se trata de una extensión de seguridad del sistema de nombres de dominio (Domain Name System, en lo sucesivo «DNS») que proporciona la autenticación del origen de los datos y la protección de la integridad de los datos al propio DNS. La identificación «DNSSEC» incluye el conjunto de documentos que forman el núcleo de las extensiones de seguridad DNS necesarias para soportar la contratación pública del bloque «DNSSEC». Gracias a «DNSSEC», el DNS es más apropiado para intercambiar parámetros de servicios de seguridad asociados a nombres de dominio. De esta manera, se ve reforzada la confianza en el DNS (un servicio internet básico e indispensable) en su conjunto, lo que permite su uso como infraestructura de almacenamiento, distribución y verificación de certificados de las aplicaciones.
(10)
«DKIM» es una especificación técnica de TIC desarrollada por IETF y que permite a la persona, función u organización propietarias de un dominio de firma asociar el dominio a un mensaje y, de esta manera, hacerse en cierta medida responsables del mensaje. DKIM distingue entre la identidad del firmante del mensaje y la del supuesto autor del mismo. La responsabilidad queda validada mediante una firma criptográfica y consultando directamente el dominio del firmante para recuperar la correspondiente clave pública. La especificación «DKIM» está implementada en varios sectores del mercado, como, por ejemplo, el sector bancario y financiero, los proveedores de correo electrónico y los proveedores de redes sociales o de comercio por internet. Si las autoridades públicas utilizasen «DKIM», se crearía un nivel básico de confianza en el origen de las comunicaciones, con lo que mejoraría la interoperabilidad entre las organizaciones remitentes y destinatarias.
(11)
«ECMA-402» es un lenguaje de programación general multiusos desarrollado por Ecma International y descrito por varias especificaciones que se adaptan a las convenciones lingüísticas y culturales de distintos idiomas humanos y distintos países. ECMAScript es un lenguaje de programación muy utilizado en la web, también en Europa. Su uso es muy amplio e incluye aplicaciones basadas en clientes web, como los navegadores web, o aplicaciones basadas en servidores, como la banca electrónica, los servidores de correo electrónico e incluso los juegos por ordenador; también es un importante lenguaje de programación utilizado para el World Wide Web. Las funciones de internacionalización que ofrece ECMA-402 son una mejora especialmente importante de ECMAScript en el entorno plurilingüe europeo. Las especificaciones y las normas ECMAScript contribuyen eficazmente a mejorar la interoperabilidad y con mucha frecuencia figuran en las listas nacionales de normas y especificaciones de interoperabilidad utilizadas en la contratación pública.
(12)
«W3C XML» es obra del consorcio World Wide Web (W3C) y consiste en un paquete de especificaciones de estructuración de datos relacionadas entre sí y que permiten compartir recursos de información y de computación a gran escala. XML, versión 1.0, es uno de los formatos más ampliamente utilizados hoy en día para compartir información estructurada y muchas otras especificaciones de formatos de datos están basadas en extensiones de XML. Su uso en el intercambio de información tanto entre seres humanos como entre ordenadores está tan extendido que la mayoría de las veces resulta imprescindible en el uso de internet. Los responsables de la contratación pública deberán seleccionar las especificaciones que respondan a sus necesidades de contratación. La amplia penetración de XML en los almacenes de datos y redes mundiales lo convertirá en los próximos decenios en un formato clave para la interoperabilidad mundial entre aplicaciones, servicios y productos de las TIC.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Las especificaciones técnicas de las TIC que pueden usarse como referencia en la contratación pública figuran en el anexo de la presente Decisión.
Artículo 2
La presente Decisión entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Hecho en Bruselas, el 3 de abril de 2014.