РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 април 2014 година
относно държавна помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), приведена в действие от Гърция за Eurobank Group, свързана с: рекапитализация и преструктуриране на Eurobank Ergasias S.A.; помощ за преструктуриране на Proton bank чрез създаването и капитализацията на Nea Proton и допълнителна рекапитализация на New Proton Bank от Гръцкия фонд за финансова стабилност; оздравяване на Hellenic Postbank чрез създаването на мостова банка
(нотифицирано под номер C(2014) 2933)
(само текстът на английски език е автентичен)
(2014/885/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С EUROBANK GROUP (2) („БАНКАТА“ (3))
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (4). През май 2009 г. EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде предоставен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 2 август 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране на Eurobank Group. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32789 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за помощ на гръцките банки (6). Тя се е възползвала също така от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност (HFSF) е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката. На 28 май 2012 г. HFSF е извършил междинна рекапитализация на банката в размер на 3 970 млн. евро („първа междинна рекапитализация“).
(6)
През май 2012 г. гръцките органи уведомиха Комисията за ангажимента, поет от HFSF към банката. Комисията я регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34825 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата междинна рекапитализация („решението за откриване по отношение на Eurobank“) (7).
(8)
През декември 2012 г. HFSF е извършил втора междинна рекапитализация на банката в размер на 1 341 млн. евро („втора междинна рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил също така на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируеми капиталови инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер на 528 млн. евро (8). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 27 декември 2012 г.
(9)
През май 2013 г. HFSF е участвал в увеличението на акционерния капитал на банката, одобрено през декември 2012 г. Той е преобразувал първата и втората междинни рекапитализации в собствен капитал и е направил допълнително вливане на капитал в банката в размер на 528 млн. евро („рекапитализация от пролетта на 2013 г.“).
(10)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха информация на Комисията по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(11)
На 31 март 2014 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на банката.
(12)
На 16 април 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на банката („план за преструктуриране“). Те уведомиха Комисията също така за ангажимента на HFSF да поеме изцяло предстоящата рекапитализация на банката. На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те посочиха, че желаят да продължат да предоставят такава помощ за ликвидност на банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (9).
(13)
Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна поща с представители на гръцките органи и на банката.
(14)
Гърция по изключение се съгласи настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с Nea Proton Bank
(15)
На 26 юли 2012 г. Комисията прие решение по отношение на държавна помощ SA.34488 (2012/C) Помощ в полза на Nea Proton Bank под формата на създаването и капитализацията на Nea Proton Bank (10) („решение за откриване по отношение на Nea Proton“). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) финансирането от схемата за оздравяване на Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за покриване на финансовия недостиг в размер на 1 121,6 млн. евро вследствие на разликата между стойността на активите и на пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени на Nea Proton Bank; ii) вливане на начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank; както и iii) вливане на допълнителен акционерен капитал в размер на 300 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank, което е било очаквано към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да предоставят цялата информация, която би могла да ѝ е от полза при оценяването на мерките за помощ. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на Nea Proton е описана подробно процедурата по отношение на Proton Bank, в това число оздравяването на Proton Bank, създаването на Nea Proton Bank, покриването на финансовия недостиг и вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank.
(16)
На 1 август 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank - увеличение в размер на 230 млн. евро.
(17)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си относно решението за откриване по отношение на Nea Proton, изготвени от Банката на Гърция и HFSF.
(18)
На 31 декември 2012 г. HFSF е записал допълнителен акционерен капитал в Nea Proton Bank в размер на 35 млн. евро.
(19)
През май 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на Nea Proton Bank.
(20)
На 12 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за намерението на банката да придобие Nea Proton Bank. Комисията отговори на 15 юли 2013 г.
(21)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF за придобиване на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank срещу покупна цена от 1 EUR, а HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ с парични средства в размер на 395 млн. евро.
(22)
На 29 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за посоченото вливане на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank.
1.2.2. Процедура, свързана с New TT Bank
(23)
На 6 май 2013 г. Комисията прие решение относно държавна помощ SA.31155 (2013/C) Държавна помощ за Hellenic Postbank S.A. чрез създаването и капитализацията на мостова банка New Hellenic Postbank S.A. („решение за откриване по отношение на New TT“) (11). С това решение Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на: i) вливане на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Hellenic Postbank S.A. („New TT Bank“); ii) покриване на недостиг от финансиране (12) в размер на 4,1 млрд. евро (13) в резултат на прехвърлянето на дейността на Hellenic Postbank S.A. („TT Bank“) към New TT Bank; iii) вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гърция в TT Bank под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки; както и iv) намеса в размер на 0,68 млрд. евро от страна на HDIGF в полза на активите на T Bank S.A. („T Bank“), които са били прехвърлени на TT Bank. Комисията покани гръцките органи да представят мненията си и да представят всякаква информация, която би могла да ѝ помогне за оценяването на помощта за преструктуриране. В раздел 1 от решението за откриване по отношение на New TT подробно са описани процедурите по отношение на оздравяването на T Bank чрез продажбата ѝ на TT Bank и оздравяването на TT Bank чрез създаването на New TT Bank.
(24)
През юни 2013 г. HFSF е стартирал процеса на продажба на New TT Bank.
(25)
На 15 юли 2013 г. гръцките органи уведомиха Комисията за решението на HFSF да продаде New TT Bank на банката и за причините за вземането на това решение.
(26)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала обвързващо споразумение с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в New TT Bank.
(27)
На 19 юли 2013 г. гръцките органи представиха мненията си във връзка с решението за откриване по отношение на New TT.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(28)
Гръцкият реален темп на нарастване на брутния вътрешен продукт („БВП“) е намалял с 20 % за периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки са се сблъскали с бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции са оказали неблагоприятно въздействие върху изпълнението на активите на гръцките банки и са породили капиталови нужди.
Таблица 1
Реален темп на нарастване на БВП в Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Реален темп на нарастване на БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (прогнозен)
Източник:
Евростат, на разположение на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция е извършила обмяна на облигации, притежавани от частния сектор, известна като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки са били включени в програмата за PSI, в хода на което гръцкото правителство е предложило на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации (GGB), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), срещу съществуващи GGB с номинална отстъпка от 53,5 % и по-късни падежи (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от тази обмяна на облигации. Обмяната е довела до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите GGB за гръцките банки) и капиталови нужди, които са били записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. евро)
Банки
Номинална стойност на GGB
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по GGB вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/основен капитал от първи ред (17) (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/общи активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 14.
(30)
Тъй като гръцките банки са се сблъскали със значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки са били предоставени средства по Меморандума за икономически и финансови политики (МИФП) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, Международния валутен фонд (МВФ) и Европейската централна банка (ЕЦБ) от 11 март 2012 г. Гръцките органи са оценили общите нужди от рекапитализация на банките и разходите за оздравяване, които следва да бъдат финансирани по тази програма, на 50 млрд. евро (18). Тази сума е изчислена въз основа на стрес-тест, извършен от Банката на Гърция за периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес-тест от 2012 г.“), базиран на прогноза за загуби по кредити, направена от Blackrock (19). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки са на разположение чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес-теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес-тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI
(дек. 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI
юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба
Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити
(дек. 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Източник:
Банка на Гърция, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector (Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор), декември 2012 г., стр. 8.
(31)
Според МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще бъде дадена възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, по който да бъдат запазени стимулите за частния сектор да влива капитал и следователно да бъде сведена до минимум тежестта за данъкоплатците“ (20). Банката на Гърция е определила за жизнеспособни само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank и Alpha Bank) (21). Те са получили от HFSF първа рекапитализация през май 2012 г.
(32)
Вътрешните депозити в банките в Гърция са намалели общо с 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки е трябвало да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите са се увеличили, което е намалило нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите за финансиране на едро, те са станали изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (22), все по-голяма част от което е било под формата на спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена от Банката на Гърция. Сумите, които тези банки са получили, са били особено големи през втората половина на 2012 г.
(33)
След провеждането на избори през юни 2012 г. депозитите отново са започнали да се увеличават. След 31 декември 2012 г. общото финансиране от Евросистемата за гръцките банки е намаляло.
(34)
На 3 декември 2012 г. Гърция е стартирала програма за обратно изкупуване на новите GGB, получени в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 - 40,1 % от тяхната номинална стойност (23). Гръцките банки са участвали в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което са реализирани допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана по времето на програмата за PSI, е станала окончателна и необратима (24).
(35)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки са получили втора рекапитализация от HFSF.
(36)
През есента на 2013 г. Банката на Гърция е извършила нов стрес-тест, за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий.
(37)
През юли 2013 г. Банката на Гърция е възложила на консултант да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант е направил прогнози за загуби по кредити (ПЗК) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за периода от над три и половина години и за целия срок на кредитите. След анализа са били направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция е направила ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(38)
В съответствие с оценката на консултанта по ПЗК Банката на Гърция е извършила оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(39)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес-теста от 2013 г. са били: i) ПЗК (25) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; както и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес-тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес-тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити
(юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (26) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес-теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Източник:
Банка на Гърция, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Стрес-тест от 2013 г. на гръцкия банков сектор), март 2014 г., стр. 42.
(40)
На 6 март 2013 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес-теста от 2013 г. и поиска от банките да представят своите планове за набиране на капитал до средата на април 2014 г. с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
2.1.2. Икономическа дейност на банката
(41)
Банката предоставя универсални банкови услуги главно в Гърция и Източна и Югоизточна Европа (Кипър, Румъния, България, Сърбия и Украйна). Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, застраховане, трезор, капиталови пазари и други услуги. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ са допуснати до търговия на Атинската фондова борса. На 31 декември 2012 г. в банката са били наети 17 427 души, приблизително половината от които са били наети в Източна и Югоизточна Европа, а другата половина - в Гърция (29).
(42)
Банката е взела участие в програмата за PSI, като е обменила GGB и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7 336 млн. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е била в размер на около 5 781 млн. евро преди данъчно облагане и е била изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (30) В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. банката е продала новите GGB, които е получила по линия на програмата за PSI с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба са станали ясни загубите ѝ по новите GGB.
(43)
Основните цифри за банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Eurobank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
(включва New TT Bank и Nea Proton Bank от датата на тяхното придобиване)
Нетни приходи от лихви
2 103
2 965
1 461
1 294
Общо приходи от дейността
2 730
2 226
1 755
1 587
Общо разходи от дейността
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Приходи преди провизии
1 450
1 103
703
516
Загуби от кредитен риск
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Загуби вследствие на програмата за PSI
-6 012
- 363
Други загуби
- 737
- 373
- 522
Нетна печалба/загуба
84
-5 496
-1 440
-1 157
Селективни цифри за обемите (млн. евро)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г.
31 декември 2013 г. (включва New TT Bank и Nea Proton Bank)
Общо кредити и авансови плащания към клиенти
53 412
48 094
43 171
45 610
Общо депозити
41 173
32 459
30 752
41 535
Общо активи
87 188
76 822
67 653
77 586
Общ собствен капитал (31)
6 094
875
- 685
4 523
Източници:
2013 г.: Финансови резултати за 2013 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 г. и 2011 г.: Финансови резултати за 2012 г. - консолидирани финансови отчети, стр. 3 и 4, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010 г.: Съобщение до медиите на EFG Eurobank, Резултати за цялата 2011 г., стр. 5 и 6, http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, които е записала през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 781 млн. евро (32)), приходите на банката непрекъснато са се понижавали (наред с други причини така също вследствие на по-високите разходи по депозитите) и от високите и повишаващи се загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина. Позицията на ликвидност на банката е била сериозно засегната от отлива на депозити, като нейното съотношение на кредитите към депозитите е достигнало 148 % към 31 декември 2011 г., а 42 % от счетоводния ѝ баланс към тази дата е бил финансиран от Евросистемата.
(45)
Според стрес-теста от 2013 г., резултатите от който бяха обявени на 6 март 2014 г., Банката на Гърция е определила капиталовите нужди на банката в размер на 2 945 млн. евро при базовия сценарий. Тази сума не е включвала мерките за намаляване на въздействието, т.е. вече се е допускало, че банката ще предприеме мерки за намаляване на въздействието под формата на продажби, за които се е предполагало, че ще допринесат за намаляването на капиталовите нужди.
(46)
За покриване на установената капиталова нужда от 2 945 млн. евро банката е предложила подобрени мерки за намаляване на въздействието, вследствие на които обаче ще бъде генерирана съвсем малко по-висока сума от предвидената от Банката на Гърция при изчисляването на капиталовите нужди. Въпросните мерки за намаляване на въздействието включват продажбата на допълнителни активи (продажба на […] (33), продажба на […] % от застрахователното дъщерно предприятие и намаляване на участието в дейностите в областта на недвижимите имоти на 20 % до […]) (34).
(47)
Тъй като въпросните подобрени мерки за намаляване на въздействието са покрили само много малка част от установените капиталови нужди, на 12 април 2014 г. извънредното общо събрание на акционерните е приело решение за увеличаване на капитала с 2 864 млн. евро. Предвидено е било да се осъществи под формата на непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и публично предлагане в Гърция. Ако търсенето от страна на частни инвеститори не е било достатъчно за покриването на цялото увеличение на капитала, HFSF е щял да покрие разликата, като запише останалите нови акции, но преди това съществуващите подчинени капиталови инструменти на банката е трябвало да бъдат преобразувани в акции.
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
(48)
На 15 юли 2013 г. банката е подписала две обвързващи споразумения с HFSF да придобие 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank и New TT Bank.
2.2.1. Придобиване на Nea Proton Bank
Оздравяване на Proton Bank и Nea Proton Bank
(49)
На 9 октомври 2011 г. Банката на Гърция е започнала оздравяването на Proton Bank. Лицензът на Proton Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (35).
(50)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение на министъра на финансите (36) е била създадена Nea Proton Bank като междинна кредитна институция и всички депозити (на дребно, банкови и държавни), клоновата мрежа и избрани активи (портфейли от кредити и ценни книжа) на Proton Bank са били прехвърлени към нея. Вземанията под формата на собствен капитал, подчинен дълг и високорискови заеми са останали в Proton Bank. HFSF е влял в Nea Proton Bank начален акционерен капитал в размер на 250 млн. евро (37) и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на Nea Proton Bank е бил приблизително 3 млрд. евро.
(51)
В края на 2011 г. претеглените спрямо риска активи (RWA (38)) на Nea Proton Bank са били в размер на 1,2 млрд. евро.
Придобиване на Nea Proton Bank от банката
(52)
Според Гръцкия закон за оздравяване на банките се изисква HFSF да се освободи от своите акции в междинна кредитна институция в срок до две години от датата на министерското решение за създаване на въпросната междинна кредитна институция (39). В съответствие с това задължение и според МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в Nea Proton Bank. Финансовият консултант на HFSF се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори (включително гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори), но само две страни - банката и един хедж фонд от САЩ - са представили окончателни оферти. Било е преценено, че единствено представената от банката оферта отговаря на писмото за участие на HFSF и следователно е валидна.
(53)
На 31 май 2013 г. RWA на Nea Proton Bank са били в размер на 811 млн. евро, а собственият ѝ капитал е бил - 203 млн. евро. Към същата дата Nea Proton Bank се е нуждаела от обща рекапитализация в размер на 276 млн. евро, за да достигне съотношение от 9 % на основния капитал от първи ред. Банката е платила парично възнаграждение от 1 EUR в замяна на 100 % от акциите и правата на глас в Nea Proton Bank. Банката е поискала от HFSF да рекапитализира Nea Proton Bank с 395 млн. евро, които, освен 276 млн. евро, които са били необходими за достигане на коефициент на капиталова адекватност на Nea Proton Bank от 9 %, биха осигурили допълнителни 119 млн. евро за провизии за покриване на допълнителните провизии за загуби по кредити и очакваните загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Според условията на продажбата HFSF е поел задължение да покрива капиталовите нужди на Nea Proton Bank преди приключването на сделката чрез внасянето на 395 млн. евро в парични средства.
2.2.2. Придобиване на New TT Bank
Оздравяване на TT Bank и New TT Bank
(54)
На 18 януари 2013 г. гръцките органи са започнали оздравяването на TT Bank. Лицензът на TT Bank е бил отнет от Банката на Гърция и е била открита процедура по ликвидация (40).
(55)
По предложение на Банката на Гърция и въз основа на решение от министъра на финансите (41) е била създадена New TT Bank като междинна кредитна институция. На New TT Bank са били прехвърлени активи на стойност 10,8 млрд. евро (под формата на парични средства, съкровищни бонове, обслужвани кредити, депозити на дребно, централно финансиране и GGB (42)). Нетни активи в общ размер на 1,2 млрд. евро са останали в TT Bank „под формата на“ вземания под формата на собствен капитал, необслужвани кредити, данъчни активи и пасиви на TT, както и всякакви видове налози и мита. HFSF е влял в New TT Bank начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро и е бил единственият акционер в нея. Размерът на началния счетоводен баланс на New TT Bank след вливането на капитал е бил приблизително 15,1 млрд. евро.
Придобиване на New TT Bank от банката
(56)
В рамките на поетите задължения в съответствие с МИФП HFSF е започнал продажбата на своите акции в New TT Bank. По този начин той е изпълнил също така своето задължение да се освободи от акциите си във въпросната междинна кредитна институция в рамките на две години от създаването на последната. Неговият финансов консултант се е свързал с широк диапазон от потенциални инвеститори, в това число гръцки банки, чуждестранни банки и финансови спонсори. Окончателни оферти са представили само четирите най-големи гръцки банки, като от тях е била предпочетена офертата на банката.
(57)
За закупуването на New TT Bank банката се е съгласила да плати общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Според споразумението за записване на акции първоначалното плащане, което банката е направила, е било обект на допълнителни корекции въз основа на оценка на нетната стойност на активите (43).
(58)
По тази причина на проведеното на 26 август 2013 г. извънредно общо събрание на акционерите на банката е било одобрено увеличението на акционерния капитал на банката с 425 625 000 EUR чрез емитиране на 1 418 750 000 нови обикновени акции (44) с номинална стойност от 0,3 EUR всяка и цена на предлагане от 0,48 EUR всяка. Цялото увеличение на капитала е било записано от HFSF чрез непарична вноска. Въпросната непарична вноска е била под формата на всички акции в New TT Bank, които HFSF е притежавал, на обща стойност 681 млн. евро. В резултат на тази сделка дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,5 на 95,2 %.
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(59)
Банката се е възползвала от мерки за капиталова подкрепа A, B1, B2, B3, B4 и C и мерки за помощ за ликвидност L1 и L2. Proton Bank и Nea Proton bank са се възползвали от следните мерки: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 и NP3. T Bank, TT bank и New TT bank са се възползвали от мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на банката по схемата за подпомагане на гръцките банки
(60)
Банката е получила помощ под няколко форми по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавната помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(61)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. Към 30 ноември 2013 г. (45) предоставените на банката гаранции са били в размер на 13,9 млрд. евро. Към същата дата банката не е имала неизплатени заеми от държавни облигации. Към 15 април 2011 г. банката е била получила заеми от държавни облигации в размер на 1 737 млн. евро и се е възползвала от държавни гаранции на стойност 13,6 млрд. евро, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки.
(62)
В плана за преструктуриране на банката, представен от гръцките органи на Комисията на 16 март 2014 г., гръцките органи съобщиха за намерението си през периода на преструктуриране да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации по схемата.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки (мярка A)
(63)
През май 2009 г. в банката е бил влят капитал в размер на 950 млн. евро (46) (мярка A) по мярката за рекапитализация по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки. Това вливане на капитал е било равно приблизително на 2 % от RWA, които банката е притежавала към този момент.
(64)
Рекапитализацията е била извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е бил 10 %, а падежът - пет години. През 2010 г. срокът на привилегированите акции е бил удължен, а възнаграждението по тях е било увеличено. От този момент нататък, ако привилегированите акции не бъдат изкупени в рамките на пет години, считано от емитирането им, и не бъде взето решение от общото събрание на акционерите относно съответното изкупуване на въпросните акции, гръцкият министър на финансите ще увеличава купона с 2 % годишно на кумулативна база (т.е. купон в размер на 12 % за шестата година, 14 % за седмата година и т.н.).
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(65)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който въпросната финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(66)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (47). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, е дало възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(67)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ (48) в размер на 14,95 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на банката чрез HFSF
(68)
От 2012 г. насам банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 6 е представен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 6
Мерки за капиталова подкрепа, предоставени на банката чрез HFSF
1-ва междинна рекапитализация - май 2012 г. (млн. евро)
2-ра междинна рекапитализация - декември 2012 г. (млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Рекапитализация от пролетта на 2013 г. до май 2013 г. (млн. евро)
Поемане на ангажимент за рекапитализация - април 2014 г. (млн. евро)
Мярка
B1
B2
B3
B4
C
Размер
(млн. евро)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(69)
В съображения 15-32 от решението за откриване по отношение на Eurobank е дадено подробно описание на първата междинна рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(70)
На 20 април 2012 г. HFSF е изпратил писмо до банката, с което се е задължил да участва в планираното увеличение на капитала на банката в размер на до 4,2 млрд. евро.
(71)
По мярка B1 на 28 май 2012 г. HFSF е прехвърлил на банката 3,97 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за междинни рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF (Закона за HFSF). Прехвърлените на банката облигации на EFSF са били известия с плаваща лихва на EFSF с падежи от шест и десет години и с дата на емисията 19 април 2012 г. В съображение 48 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че „Междинната рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата междинна рекапитализация са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че банката ще достигне капиталово съотношение от 8 % към 31 декември 2011 г. - датата на която междинната рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 е покрила само ограничена част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. Предвидено е било, че банката ще набере капитала чрез бъдещо увеличение на капитала и междинната рекапитализация е трябвало единствено да осигури допустимостта на банката за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(72)
За периода между датата на първата междинна рекапитализация и датата на превръщането на първата междинна рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено, че банката е трябвало да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на известията на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по известията на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF (49).
2.3.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(73)
През есента на 2012 г. банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, за да продължи да е допустима за рефинансиране от ЕЦБ.
(74)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората междинна рекапитализация. На 21 декември 2012 г. HFSF е извършил втората междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро (мярка B2), която отново е била платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 21 декември 2012 г. (мярка B3)
(75)
В допълнение към втората междинна рекапитализация, на 21 декември 2012 г. HFSF е предоставил на банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на банката и в конвертируемите инструменти, които е трябвало да бъдат емитирани, в общ размер 528 млн. евро (мярка B3).
(76)
Общият размер на двете рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е бил поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), е означавал, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес-теста от 2012 г. (5 839 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(77)
На 30 април 2013 г. общото събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал на банката в размер на 5 839 млн. евро („рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“). Банката съответно е емитирала 3 789 317 357 нови акции с номинална стойност 0,30 EUR при цена 1,54 EUR на акция.
(78)
На същата дата общото събрание на акционерите е взело решение също така целият размер на капитала да бъде предоставен от HFSF и платен чрез непарична вноска - под формата на облигации на EFSF.
(79)
В резултат на това през май 2013 г. HFSF е влял в банката общо 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции (мярка B4). Тази сума е равна на стойността на мерки B1, B2 и B3.
(80)
Посредством рекапитализацията от пролетта на 2013 г. първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) са били преобразувани в постоянна рекапитализация и е бил изпълнен поетият ангажимент за предоставяне на допълнителна капиталова помощ (мярка B3).
(81)
Цената на новите акции е била определена на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената на предлагане. В резултат на обратния сплит на акции, за който общото събрание на акционерите е взело решение на 30 април 2012 г. (51), цената на новите акции е била определена на 1,54 EUR на акция.
(82)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е станал основният акционер в банката с дял от 98,56 %. След като обаче банката е завършила друга операция за управление на пасивите, през юни 2013 г. този дял е намалял до 93,55 % (вж. раздел 2.4.5). През август 2013 г. банката е емитирала нови акции за HFSF, за да закупи New TT Bank, в резултат на което делът на HFSF се е увеличил до 95,23 % (52).
2.3.3.5. Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(83)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция отчете резултатите от извършения през втората половина на 2013 г. стрес-тест. Банката на Гърция отбеляза, че при базовия сценарий капиталовите нужди на банката за периода 2014-2016 г. ще достигнат 2 945 млн. евро.
(84)
На 31 март 2014 г. HFSF е изпратил писмо до банката, в което е посочил, че има намерение и възможност да подкрепи всяко евентуално увеличение на акционерния капитал, което бъде осъществено в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSF с неговите изменения от 30 март 2014 г., ако въпросното увеличение е необходимо за покриване на установените от стрес-теста капиталови нужди. В Закона за HFSF е предвидено, че, ако в края на периода за записване не е достатъчно търсенето от частни инвеститори по цената, определена от Общия съвет на HFSF на база на две независими оценки, HFSF ще запише всички останали акции, като преди това съществуващият подчинен капиталов инструмент на банката бъде преобразуван в акции, както е посочено в член 6а.
(85)
На 12 април 2014 г. извънредното събрание на акционерите е одобрило увеличение на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро по Закона за HFSF и е посочило, че цената на предлагане не може да бъде по-ниска от номиналната цена от 0,30 EUR на акция и минималната цена, която следва да бъде определена от HFSF (53).
(86)
HFSF, в съответствие със Закона за HFSF, е назначил двама независими консултанти, които да определят стойността на банката. На 10 април 2014 г. двамата консултанти са приключили своята работа, като всеки от тях е представил диапазон на стойността на банката. Двата диапазона се припокриват в значителна степен. Въз основа на тези оценки Общият съвет на HFSF на 14 април 2014 г. е определил цената, която съответства на минималната цена, на която могат да бъдат предлагани новите акции на банката на инвеститори, и цената, на която той ще подкрепи предлагането на собствения капитал, ако е необходимо (54). На 15 април 2014 г. фондът е одобрил офертата, направена от един консорциум от инвеститори, за записване на 1,3 млрд. евро нови акции при цена от 0,30 EUR на акция („ключов инвеститор“ (55) (56)).
(87)
На 24 април 2014 г. Eurobank е обявила началото на набирането на инвеститори при цена в диапазона 0,30 - 0,33 EUR (57). Ако търсенето е достатъчно, за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена над 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще трябва да коригира своята цена спрямо по-високата цена или да отмени своите поръчки, като във втория случай ще получи компенсаторна такса. В случай на достатъчно търсене от частни инвеститори (включително търсенето от ключовия инвеститор), за да се покрие цялата сума от 2 864 млн. евро при цена от 0,30 EUR, ключовият инвеститор ще има предимство при разпределението на акциите. Ако търсенето не е достатъчно (включително търсенето от страна на ключовия инвеститор) при цена от 0,30 EUR, подчиненият дълг ще бъде преобразуван в нови акции. Както е предвидено от Закона за HFSF, всички незаписани акции след преобразуването на подчинения дълг ще бъдат записани от HFSF при същата цена, а именно 0,30 EUR на акция.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия
2.3.4.1. Мерки за помощ за Proton Bank и Nea Proton Bank
(88)
От 2008 г. насам Proton Bank и Nea Proton Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ. В таблица 7 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 7
Преглед на мерките за капиталова подкрепа за Proton и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Субект, предоставил помощта
Дата на предоставяне
Размер (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
80
Pr2
Отпускане на заем от гръцки държавни ценни книжа по гръцката мярка за облигационни заеми
Държавата
Април 2009 г.
78
Pr3
Държавна гаранция за емитирани облигации по гръцката мярка за гаранции
Държавата
Юли 2010 г.
149,4
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Недостиг от финансиране от PB за NPB
Покриване на недостига от финансиране от PB за NPB (част 1)
HDIGF
9.10.2011 г.
862
След окончателното изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от PB за NPB (част 2)
HFSF
14.5.2012 г.
259,6
Общ размер на NP1
1 121,6
NP2
Вливане на акционерен капитал в NPB през 2011 г. и 2012 г.
Начален акционерен капитал
HFSF
9.10.2011 г.
220
Начален акционерен капитал
HFSF
3.2.2012 г.
30
Общо начален акционерен капитал
250
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
1.8.2012 г.
230
Допълнителен акционерен капитал
HFSF
31.12.2012 г.
35
Общо допълнителен акционерен капитал
265
Общ размер на NP2
515
NP3
Рекапитализация преди продажбата ѝ на Eurobank
Акционерен капитал
HFSF
28.8.2013 г.
395
2.3.4.1.1 Мерки за помощ за Proton Bank
i) Рекапитализация от държавата, получена от Proton Bank (мярка Pr1)
(89)
През май 2009 г. Гърция е вляла 80 млн. евро в Proton Bank, което е било равно на приблизително 4,6 % от нейните RWA по това време. Това вливане на капитал е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Мярката за рекапитализация е била под формата на привилегировани акции.
ii) Държавна подкрепа за осигуряване на ликвидност, получена от Proton Bank (мерки Pr2 и Pr3)
(90)
Proton Bank също се е възползвала от мерки за помощ по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми, които са част от схемата за подпомагане на гръцките банки. През април 2009 г. Proton Bank е получила гръцки държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), а през юли 2010 г. е получила държавна гаранция за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро (мярка Pr3). Гарантираните от държавата облигации са били прехвърлени на Nea Proton Bank в деня на оздравяването и са били анулирани на 5 януари 2012 г. Падежът на гръцките държавни ценни книжа е бил през декември 2011 г. и те не са били подновени.
2.3.4.1.2 Мерки за помощ за Nea Proton Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на Nea Proton Bank в размер на 1 121,6 млн. евро (мярка NP1)
(91)
В контекста на оздравяването на Proton Bank гръцките органи установяват недостиг от финансиране на Nea Proton Bank. В съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 октомври 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF през декември 2011 г. на Nea Proton Bank са били платени 862 млн. евро. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране от страна на Банката на Гърция на 19 януари 2012 г. в размер на 1 121,6 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (58), HFSF (59) е изплатил останалата сума в размер на 259,6 млн. евро на 14 май 2012 г. По този начин въпросният недостиг от финансиране е бил покрит от схемата за оздравяване на HDIGF и от HFSF.
ii) Вливания на капитал от HFSF в Nea Proton Bank през 2011 г. и 2012 г. (мярка NP2)
(92)
HFSF е предоставил на Nea Proton Bank държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 250 млн. евро, платени на две вноски на 9 октомври 2011 г. и 3 февруари 2012 г.
(93)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г. и представляващ последният вариант на плана, за който Комисията е била уведомена към момента на приемане на решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank е имала нужда от допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро. Отчасти този допълнителен капитал е бил необходим, защото Nea Proton Bank е претърпяла загуби в резултат на програмата за PSI (загубите от обезценка за 2011 г. са били в размер на 146,5 млн. евро във връзка с GGB, а в резултата от първото тримесечие на 2012 г. са били включени допълнителни обезценки в размер на 22 млн. евро). Nea Proton Bank е имала нужда също така от допълнителен капитал, защото тежестта на провизиите за 2011-2016 г. се е повишила спрямо предвидените равнища при създаването на Nea Proton Bank.
(94)
Според актуализирания план за преструктуриране на Nea Proton Bank, представен на 16 юли 2012 г., въпросните очаквани капиталови нужди са щели да бъдат под формата на очаквано вливане на капитал в размер на 285 млн. евро през 2012 г. и очаквано вливане на капитал в размер на 15 млн. евро през 2014 г. Всъщност в крайна сметка HFSF е вляло в Nea Proton Bank 230 млн. евро на 1 август 2012 г. и 35 млн. евро на 31 декември 2012 г.
iii) Вливане на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на Eurobank (мярка NP3)
(95)
В съответствие с договора за продажба от 15 юли 2013 г. HFSF вече е бил поел ангажимент да влее в Nea Proton Bank сума в размер на 395 млн. евро (60). HFSF е изплатил сумата от 395 млн. евро на 28 август 2013 г.
2.3.4.2. Мерки за помощ за New TT Bank
(96)
T Bank, TT Bank и New TT Bank са се възползвали от няколко мерки за помощ след 2008 г. В таблица 8 е представен преглед на тези мерки за помощ.
Таблица 8
Преглед на мерките за помощ за T Bank и TT bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Субект, предоставил помощта
Дата
Размер на държавната помощ (в млн. евро)
Дейностите на T Bank, прехвърлени към TT Bank (61)
T
Покриване на недостиг от финансиране от T Bank за TT Bank (част 1)
HDIGF
Декември 2011 г.
450
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от T Bank за TT Bank (част 2)
HFSF
14.2.2013 г.
227
Общ размер на T
677
TT Bank
TT
Вливане на капитал
Капитал по мярка за рекапитализация: привилегировани акции на Гръцката държава
Държавата
Май 2009 г.
224,96
New TT Bank (мостова банка)
NTT1
Недостиг от финансиране от TT за NTT
Покриване на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 1)
HFSF
29.1.2013 г.
2 730,8
След окончателно изчисляване на недостига от финансиране, покриване на разликата в недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (част 2)
HFSF
14.6.2013 г.
1 001,7
Общ размер на NTT1
3 732,6
NTT2
Вливане на начален акционерен капитал
Начален акционерен капитал в New TT Bank
HFSF
29.1.2013 г.
500
2.3.4.2.1 Мярка за помощ за T Bank
Интервенция по линия на схемата за оздравяване на HDIGF в полза на T Bank в размер на 677 млн. евро (мярка T)
(97)
Схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF са покрили недостига от финансиране в резултат на прехвърлянето на дейности от T Bank към TT Bank, което представлява разликата между справедливата стойност на прехвърлените от T Bank на TT Bank активи и справедливата стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 17 декември 2011 г. по схемата за оздравяване на HDIGF е платена сума в размер на 450 млн. евро (62), съответстваща на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване на недостига от финансиране на около 677 млн. евро в съответствие с решение на Банката на Гърция от 9 април 2012 г. (63), на 14 февруари 2013 г. HFSF (64) е изплатил разликата в размер на 227 млн. евро (65) на New TT Bank.
2.3.4.2.2 Мярка за помощ за TT Bank
Рекапитализация от държавата, получена от TT Bank (мярка TT)
(98)
През май 2009 г. TT Bank е получила от Гърция вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, равно на около 2,9 % от нейните RWA по това време. TT Bank е получила вливане на капитал по мярката за рекапитализация, която е част от схемата за подпомагане на гръцките банки. Вливането на капитал е било под формата на привилегирования акции.
2.3.4.2.3 Мерки за помощ за New TT Bank
i) Покриване на недостига от финансиране на New TT Bank в размер на 3 732,6 млн. евро (мярка NTT1)
(99)
HFSF е покрил недостига от финансиране в New TT Bank, който представлява разликата между стойността на прехвърлените от TT Bank на New TT Bank активи и номиналната стойност на прехвърлените пасиви. В съответствие с решението на Банката на Гърция от 18 януари 2013 г. HFSF е изплатил на 29 януари 2013 г. сума в размер на 2 730,8 млн. евро (66), която съответства на около две трети от оценения недостиг от финансиране. След окончателното изчисляване от Банката на Гърция на недостига от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро (67) в съответствие с решението на Банката на Гърция от 21 май 2013 г. HFSF е изплатил на 14 юни 2013 г. останалата сума от 1 001,7 млн. евро на New TT Bank.
ii) Вливания на капитал от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2)
(100)
HFSF е бил единственият акционер в New TT Bank и ѝ е предоставил държавна помощ под формата на начален акционерен капитал (обикновени акции) в размер на 500 млн. евро.
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И НОВИЯТ БИЗНЕС МОДЕЛ
(101)
На 16 април 2014 г. Гърция представи план за преструктуриране на банката, в който е обяснено как банката - като комбиниран субект в резултат от придобиването на Nea Proton Bank и New TT Bank - възнамерява да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план.
2.4.1. Национални операции
(102)
Според плана за преструктуриране банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция. Въпреки че около 26 % от заемите през 2010 г. (68) са били за международните ѝ дейности, към края на 2012 г. този дял вече е бил спаднал до 20 % и допълнително ще бъде намален до […] % към края на 2018 г. (69)
(103)
Основният приоритет на банката е да възстанови доходността и жизнеспособността на своите банкови дейности в Гърция до края на периода на преструктуриране (31 декември 2018 г.). За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(104)
Що се отнася до оперативната ефективност, доста преди придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank банката вече е била започнала мащабна програма за рационализиране. От 2010 г. насам банката е намалила своето физическо присъствие в Гърция. Погледнато самостоятелно (без придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank), тя е намалила своите клонове от 564 през юни 2008 г. на […] през 2014 г. и е съкратила също така своя персонал в Гърция (от 10 142 през 2008 г. на 9 037 през 2012 г.) (70).
(105)
До края на плана за преструктуриране банката планира допълнително да намали както броя на клоновете примерно от 645 към 31 декември 2012 г. на […] към 31 декември 2018 г., така и броя на служителите от 12 430 на […] на прогнозна база, т.е. като се вземат предвид Nea Proton Bank и New TT Bank (71).
(106)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи на комбинираните банкови дейности в Гърция с […] % от 913 млн. евро на годишна база през 2013 г. (72) на […] млн. евро през 2018 г. (73) В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на банковите дейности на банката в Гърция ще намалее до под […] % в края на периода на преструктуриране, започвайки от 60 % през 2012 г.
(107)
В плана за преструктуриране е описано също така как банката ще подобри своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда и по-специално предвиденото стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която се очаква от 2014 г. нататък отново да бележи растеж. Спредовете по депозитите (средна стойност на процентите по срочните депозити, безсрочните депозити и спестовните влогове) се очаква да се понижат в Гърция от 223 базисни пункта през 2012 г. на […] базисни пункта през 2018 г. (74) Това намаление на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. Аналогично също зависимостта на банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност и по-голямото финансиране от Евросистемата ще намалее от 42,9 % от общите ѝ активи на групово равнище през 2012 г. на […] % през 2018 г. (75).
(108)
Според плана за преструктуриране се очаква банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на заемите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2018 г. (започвайки от 160 % през 2012 г. и 115 % през 2013 г.) (76), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри със съотношение на основния капитал от първи ред от […] % на групово равнище през 2018 г. (77) (вместо отрицателния собствен капитал преди първата междинна рекапитализация).
(109)
Друг стратегически приоритет на банката е управлението на необслужваните кредити. Освен подобрените кредитни процеси от гледна точка както на предоставянето на заеми, така и на преструктурирането на необслужваните заеми, планът за преструктуриране е съсредоточен върху третирането на обезценените експозиции посредством създаването на ново звено за корективни действия. Това звено ще се занимава с преструктурирането на обезценените експозиции. То ще използва експертните познания и опит на 30-50 управителя по корективните отношения (78). През 2015 г. процентът на необслужваните кредити ще достигне […] % на групово равнище ([…] % през 2015 г. за националния гръцки пазар (79)) и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне […] % в края на периода на преструктуриране (80) (30 % в Гърция преди опрощаването на дълговете). Обезценките на кредити на Банката на Гърция ще намалеят от 1 652 млн. евро през 2013 г. на […] млн. евро през 2018 г. (81) благодарение на възстановяването на гръцката икономика.
(110)
Повишаването на оперативната ефективност, понижаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на банката да възстанови своята доходност в Гърция от 2015 г. нататък. На консолидирано равнище банката очаква загубите ѝ да възлязат на […] млн. евро през 2014 г. и на […] млн. евро през 2015 г., а печалбите ѝ да бъдат […] млн. евро, […] млн. евро и […] млн. евро съответно през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. (82) Консолидираната възвръщаемост на собствения ѝ капитал ще достигне […] % през 2018 г. (83) Основен фактор за това равнище на доходност ще бъде гръцкия пазар (с възвръщаемост на собствения капитал от […] % в края на периода на преструктуриране), докато […] и […] ще отчетат по-ниски равнища на доходност (съответно […] % и […] %).
2.4.2. Международни банкови дейности
(111)
Банката вече е започнала да намалява задлъжнялостта и да преструктурира своята международна мрежа. Тя вече е продала дъщерните предприятия в Турция (Eurobank Tefken) и Полша (EFG Poland). Търговският недостиг, т.е. разликата между неизплатения размер на депозитите и неизплатения размер на кредитите за дадено дъщерно предприятие от останалата международна мрежа, е намалял от 1,7 млрд. евро през 2010 г. на 0,8 млрд. евро, а разходите за дейността са били съкратени с 9 % за периода 2010-2012 г. (84)
(112)
Банката ще продължи да преструктурира и да намалява задлъжнялостта на своята международна мрежа. По-специално банката е поела задължение да намали размера на своя портфейл от международни активи до 8,77 млрд. евро към 30 юни 2017 г. Банката е поела задължение също така допълнително да намали размера на този портфейл на 3,5 млрд. евро, ако HFSF трябва да влее повече от 1 милиард евро при предстоящото увеличение на акционерния капитал.
(113)
Един от разгледаните от банката в плана за преструктуриране варианти за постигането на тази цел е да продаде своите активи в […] (85).
(114)
Тези продажби представляват […] % от чуждестранните активи на банката към 31 декември 2012 г. Следователно към 31 декември 2018 г. чуждестранните активи биха възлизали на […] млрд. евро, като международната мрежа ще е съсредоточена в […] и […].
(115)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на банката.
(116)
За тази цел банката планира да осъществи програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа, […]. Например в […] ще бъдат закрити […] клона, а персоналът ще бъде намален с […] служителя от 31 декември 2012 г. до продажбата на дъщерното предприятие в […] (86).
(117)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия от 2 млрд. евро през 2012 г. на […] през 2018 г. (87), а възвръщаемостта на собствения капитал ще достигне […] % и […] % съответно през […] и […].
2.4.3. Небанкови дейности: продажба на застрахователно предприятие и дейности в областта на недвижимите имоти
(118)
Банката е намалила дела си в своето дъщерно предприятие за недвижими имоти Eurobank Properties под 35 % посредством увеличение на собствения капитал, което е оказало положително въздействие върху съотношението на основния капитал от първи ред на банката (88). До 31 декември 2018 г. банката ще продаде изцяло това дъщерно предприятие.
(119)
Банката планира също така да продаде своите застрахователни дъщерни предприятия до […].
2.4.4. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(120)
Банката е успяла да набере капитал на пазара и по този начин е намалила размера на държавната помощ, от която е имала нужда.
(121)
Стойността на дяловите участия е била силно намалена вследствие на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF е получил 98,56 % от акциите на банката, което означава, че дяловото участие на старите акционери е станало едва 1,44 %. Следователно през юни 2013 г. HFSF е поел пълен контрол върху банката. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(122)
През февруари 2012 г. банката е предложила да изкупи обратно хибридни инструменти от частни инвеститори при цена между 40 и 50 % от номиналната им стойност. Тази цена на обратно изкупуване е била определена въз основа на пазарната цена на инструментите и е включвала премия от най-много десет процентни пункта, която е била добавена, за да бъдат насърчени инвеститорите да участват в обратното изкупуване. Офертата е била приета за почти 50 % от общата номинална стойност на инструментите, вследствие на което, след като са били взети предвид разходите по сделката, банката е отчела печалба от 248 млн. евро (89).
(123)
През май 2013 г. банката обявява друга операция за управление на пасивите. Банката предлага на притежателите на дълг възможността да преобразуват техните ценни книжа в обръщение от по-долен първи ред и по-долен втори ред в размер на 662 млн. евро в обикновени акции по номинална стойност. Цената на преобразуването е била определена по такъв начин, че да е равна на цената на записването, която е била платена от HFSF при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (90) Процентът на приемане е бил 48 %. Тъй като притежателите на облигации от по-долен първи ред и по-долен втори ред са преобразували своите ценни книжа в по-долни подчинени инструменти без парична вноска, набраният капитал е достигнал 317 млн. евро.
(124)
В резултат на двете операции по обратно изкупуване размерът на подчинения и на хибридния дълг е намалял от 1 045 млн. евро към 31 декември 2011 г. на 283 млн. евро към 31 декември 2013 г. (91)
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(125)
Гърция е поела задължение банката и нейните филиали да изпълнят плана за преструктуриране, представен на 16 април 2014 г., и е поела допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са посочени в приложението.
(126)
Първо, гръцките органи са поели задължение банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като е определен максимален брой клонове и служители, както и максимален размер на общите разходи, които трябва да бъдат спазени до 31 декември 2017 г. (92)
(127)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция, и да постигне определено максимално съотношение на нетните кредити към депозитите до 31 декември 2017 г. (93)
(128)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на банката, гръцките органи са поели задължение банката да не предоставя допълнителна капиталова подкрепа, освен ако са изпълнени предварително определени условия. Гръцките органи са поели задължение също така, че банката значително ще намали задлъжнялостта на своите международни активи до 30 юни 2018 г. (94)
(129)
Гръцките органи са поели задължение банката да продаде своите застрахователни дейности, своето дъщерно предприятие в областта на недвижимите имоти и множество ценни книжа и да намали размера на своя портфейл с частен собствен капитал. Освен това банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (95).
(130)
Гръцките органи са поели редица задължения, свързани с корпоративното управление на банката. Те са се задължили да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на банката, да приведат банката в съответствие с гръцките закони за корпоративното управление и да създадат ефективна и адекватна организационна структура (96).
(131)
Гръцките органи са поели задължение също така банката да подобри своята кредитна политика, за да се избегне каквато и да било дискриминация на всеки етап от кредитния процес и да се гарантира, че решенията за отпускането и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на доходността на банката. Гръцките органи са поели задължение банката да подобри наблюдението на кредитния риск, както и преструктурирането на кредитите (97).
(132)
Поети са няколко задължения по отношение на операциите на банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при отпускането или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и за публични субекти, политически партии и медийни дружества (98).
(133)
Накрая, гръцките органи са поели задължение да наложат допълнителни ограничения на банката, като забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за придобивания и забрана за рекламиране (99).
(134)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(135)
Отделно, в рамките на настоящото увеличение на капитала на банката, тъй като HFSF подкрепя увеличението на капитала, гръцките органи са поели задължение, че фондът ще приложи мерките, които са предвидени в член 6а от изменения на 30 март 2014 г. Закон за HFSF - разпоредба, с която се цели останалата сума от капиталовия недостиг на дадена кредитна институция да бъде разпределена между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, ако е необходимо, преди каквото и да било вливане на капитал от HFSF.
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
3.1. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(136)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (100) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата междинна рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на банката (мярка B1).
(137)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (101). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира банката, след като първата междинна рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (102), тъй като банката може да попадне под контрола или на държавата, или на миноритарни частни собственици. Комисията отбеляза, че и в двата случая би желала да се гарантира, че качеството на управлението на банката и по-специално дейността по отпускане на заеми няма да се влоши.
(138)
Що се отнася до необходимостта от първата междинна рекапитализация, в съображение 66 от решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като продължителността на периода на междинната рекапитализация не беше ясен, Комисията не можеше да стигне до заключение дали е бил достатъчен и дали е отговарял на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата междинна рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Eurobank, Комисията не можеше да ги оцени.
(139)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 71 от решението за откриване по отношение на Eurobank) са били достатъчни по отношение на първата междинна рекапитализация. Освен това в съображение 72 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията посочи, че е възможно да бъдат предизвикани нарушения на конкуренцията вследствие на липсата на правила, които да възпират HFSF от координиране и на четирите най-големи гръцки банки (а именно банката, Alpha Bank, NBG и Piraeus), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, с които да не се допуска споделянето на търговски чувствителна информация между тях. Следователно Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в банката.
3.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(140)
На 26 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF в размер на 1 122 млн. евро (мярка NP1), както и вливането на капитал в размер на 250 млн. евро от страна на HFSF и вливанията на капитали от HFSF на обща стойност 300 млн. евро (мярка NP2) в полза на Nea Proton Bank отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията (103) и Съобщението относно преструктурирането (104) (възстановяване на дългосрочната жизнеспособност, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(141)
Що се отнася до целесъобразността на мерките, Комисията посочи, че тези мерки са целесъобразни като помощ за оздравяване.
(142)
По отношение на необходимостта на мерките Комисията отбеляза, че намесата чрез схемата за оздравяване на HDIGF е била необходима както от гледна точка на нейния размер, така и на нейната форма, докато вливанията на капитал от HFSF са били необходими само от гледна точка на тяхната форма. Що се отнася обаче до размера на вливанията на капитал от HFSF, в съображение 59 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали преструктурирането като самостоятелен субект е било най-евтиният възможен вариант. Освен това в съображения 60 и 61 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че неспособността на Nea Proton Bank да предостави достатъчно възнаграждение за рекапитализацията от HFSF е породила съмнения относно това дали тя е била като цяло стабилна банка, което съответно е наложило мащабно преструктуриране.
(143)
Що се отнася до пропорционалността на мерките, Комисията счете, че те са пропорционални като помощ за оздравяване.
(144)
По отношение на възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали банката би могла да стане жизнеспособна като самостоятелен субект.
(145)
Комисията изрази съмнения, че предложеното преструктуриране е достатъчно с оглед на мащаба на необходимото преструктуриране предвид отсъствието на достатъчно възнаграждение.
3.3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(146)
На 6 май 2013 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали покриването на недостига от финансиране в размер на 4,1 млрд. евро във връзка с прехвърлените дейности от TT Bank на New TT Bank (мярка NTT1), вливането на капитал в размер на 500 млн. евро от HFSF в New TT Bank (мярка NTT2), вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции по схемата за подпомагане на гръцките банки за TT Bank (мярка TT) и намесата в размер на 0,68 млрд. евро от схемата за оздравяване на HDIGF в полза на активите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank (мярка T), отговарят на общите критерии за съвместимост и на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането (възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план, споделяне на тежестта и ограничаване на помощта до необходимия минимум, както и ограничаване на нарушенията на конкуренцията).
(147)
Комисията счете, че и двете мерки NTT2 и NTT1 са целесъобразни и необходими от гледна точка на тяхната форма като помощ за оздравяване. Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2 от гледна точка на нейния размер, Комисията, съмнявайки се в жизнеспособността в дългосрочен план на New TT Bank като самостоятелен субект, счете, че преструктурирането като самостоятелен субект може да не е единственият и най-евтиният възможен вариант (105). Що се отнася до възнаграждението и по двете мерки, Комисията посочи, че покриването на недостига от финансиране е било окончателен разход без приспадане на бъдещите приходи, което е наложило мащабното преструктуриране (106).
(148)
Що се отнася до пропорционалността на двете мерки, Комисията счете, че мерки NTT2 и NTT1 са били пропорционални като помощ за оздравяване в краткосрочен план, но в съображение 79 от решението за откриване по отношение на New TT тя изиска бързото въвеждане на мерки, които да ограничат разпространението на отрицателни последици.
(149)
Що се отнася до съвместимостта на мярка T, Комисията вече временно я е одобрила като помощ за оздравяване на 16 май 2012 г. в своето решение относно оздравяването на T Bank („решение относно T Bank“) (107), но не можеше да даде окончателно одобрение за помощта за дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank. В решението за откриване по отношение на New TT (108) Комисията удължи разрешението на мярката като помощ за оздравяване до приемането на окончателното ѝ решение относно актуализирания вариант на плана за преструктуриране за TT Bank.
(150)
По отношение на съвместимостта на тези мерки със Съобщението относно преструктурирането Комисията изрази съмнения дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект. Този скептицизъм е основан на ограничения брой на предложените мерки, които New TT Bank да предприеме за генериране на печалби в бъдеще, несигурността на доброволната схема за пенсиониране по отношение на сроковете и процента на приемане от страна на служителите, отсъствието на допълнителни мерки за съкращаване на разходите за персонал, липсата на мерки за рационализиране на клоновата мрежа след придобиването на T Bank и съпътстващото пропускане на възможностите за възползване от потенциалните синергии (109).
(151)
В съображения 90 и 91 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази загриженост относно това дали амбициозното намаление на лихвените маржове по съществуващите депозити и увеличение на кредитните маржове по новоотпуснатите кредити действително могат да бъдат приложени без New TT Bank да изгуби значителна част от своите клиенти и без да отпуска рискови кредити. Освен това Комисията изрази съмнения дали New TT Bank ще удвои своя портфейл от корпоративни кредити в съответствие с плановете и дали, предвид липсата на експертни познания и опит, тя би могла да постигне планирания стабилен темп на растеж на нетните приходи от лихви.
(152)
Следователно в съображение 95 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази мнение, че реинтеграцията на TT Bank в по-голямо жизнеспособно финансово дружество би увеличила изгледите New TT Bank да стане жизнеспособно, тъй като тя би дала възможност за рационализиране на разходите, коригиране на цените на депозитите и новите кредити и предлагане на по-широка гама продукти.
(153)
Тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са извършвани в TT Bank, включително тези на T Bank, Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на това дали мерки T и TT са осигурили дългосрочно решение за жизнеспособността на New TT Bank и покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(154)
Що се отнася до споделянето на тежестта, Комисията счете, че преструктурирането като самостоятелен субект е повишило разходите за преструктуриране и по тази причина изрази съмнение, че държавната помощ е била ограничена до минимума. Освен това Комисията отбеляза, че, въпреки факта, че е било постигнато достатъчно споделяне на тежестта от акционерите и притежателите на подчинен дълг, което вероятно е било осъществимият максимум, липсата на възнаграждение е наложила мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерките за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Комисията отбеляза също така, че фактът, че голяма част от реализираните загуби се дължи на отменянето на дългове в полза на държавата, е обусловил по-ниско възнаграждение (110).
(155)
Що се отнася до нарушенията на конкуренцията, Комисията отбеляза, че огромният размер на помощта, която е получена от TT Bank, и прехвърлените дейности на T Bank, както и липсата на възнаграждение, са наложили мащабно преструктуриране и намаляване на пазарното присъствие на New TT Bank. Освен това, въпреки че загубите са били резултат главно от притежаването на GGB, Комисията отбеляза, че TT Bank е притежавала повече GGB спрямо своята големина, отколкото другите гръцки банки, и счете, че това е отразявало неподходящо поемане на рискове (111). Накрая тя отбеляза, че, макар че New TT Bank е запазила пазарен дял почти като на TT Bank преди това, нарушенията на конкуренцията биха били ограничени предвид относително малкия размер на първата и отсъствието на чуждестранни дейности. Комисията обаче изрази съмнения дали са били предприети достатъчни мерки за ограничаване на неоправдани нарушения на конкуренцията и заяви, че може да са необходими забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и други мерки за поведение (112).
4. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
МНЕНИЯ ОТ ЕДНА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи мнения от една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Eurobank.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банката обаче обясни, че, за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при еднакви условия.
5. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНИТЕ ПРОЦЕДУРИ ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
5.1. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МЕЖДИННА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Eurobank.
5.1.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, която е била необходима, за да могат тези банки бавно да постигнат и поддържат съотношението на основния капитал от първи ред, което през юни 2012 г. е било определено на 10 %, и съотношението на основния капитал от първи ред, определено на 7 % при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбелязва също така, че първата междинна рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция отбелязва също така, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбелязва, че, ако банката остане в частни ръце, най-вероятно ще се запази същото ръководство, докато, ако банката стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбелязва, че редовно оценява рамката за корпоративна отговорност, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поемат прекомерни рискове. Тя отбелязва също така, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция отбелязва, че рекапитализацията на банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочва също така, че продължителният период от време преди рекапитализациите се е дължал на бързото влошаване на работната среда в Гърция и на въздействието на програмата за PSI, на сложността на целия проект и на необходимостта от увеличаване до максимум на участието на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, Банката на Гърция посочва, че пълното изпълнение на плана за преструктуриране, които е трябвало да бъде представен на Комисията, е било обезпечено от факта, че спирането на правата на глас на HFSF ще бъде отменено, ако, inter alia, бъдат установени съществени нарушения на плана за преструктуриране. Банката на Гърция отбелязва също така, че затрудненията на банката не са били вследствие нито на подценяване на рискове от страна на ръководството на банката, нито на агресивни търговски действия.
5.1.2. Мнения, изготвени от HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата междинна рекапитализация, с цел да се избегне потенциална намеса от държавата, ако държавата предостави държавна помощ в голям размер чрез HFSF и HFSF притежава пълните права на глас, HFSF заявява, че финансираните от него банки не се считат за публични субекти или за такива под държавен контрол и че те не биха били контролирани от държавата, след като бъдат рекапитализирани за постоянно от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо частноправно юридическо лице, което има автономност на вземане на решения. Фондът не е обект на държавен контрол в съответствие с член 16С, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позовава също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на банката, HFSF отбеляза, че той ще съблюдава автономността на банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на банката по отношение на кредитния процес (inter alia по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбелязва, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени целесъобразни предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерни рискове от старите частни акционери. Той посочва елементи като: i) назначаването на представители на HFSF като независими неизпълнителни членове на съвета на директорите на банката и присъствието им в комитетите; ii) извършването от HFSF на надлежна проверка на банката; както и iii) факта, че след последната рекапитализация неговите права на глас ще бъдат ограничени само ако банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Що се отнася до необходимостта на първата междинна рекапитализация и по-специално по отношение на равнището на възнаграждението за помощта, HFSF посочва, че възнаграждението е било съгласувано с представителите на Комисията, ЕЦБ и МВФ. При съгласуването на това равнище е било взето предвид, че първата междинна рекапитализация е щяла да бъде преобразувана в постоянна рекапитализация преди 30 септември 2012 г. - срок, който е бил определен през март 2012 г. в МИФП между Комисията, ЕЦБ, МВФ и Гърция.
(167)
Що се отнася до пропорционалността на първата междинна рекапитализация, HFSF отбелязва, че мерките, които е предприел, като например описаните в съображение 165 от настоящото решение, представляват достатъчни предпазни мерки с оглед на големите суми на получената помощ и продължителния период на оздравяване. Освен това HFSF заявява, че са предвидени подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна от търговска гледна точка информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, с които категорично да не се допусне изтичане на информация от един представител на друг, и ясни вътрешни инструкции за тези служители да не предават чувствителна от търговска гледна точка информация на банките. Освен това HFSF заявява, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, по който би могло да се възпре, ограничи, наруши или значително намали или предотврати действителната конкуренция. На последно място HFSF посочва, че членовете на неговия съвет на директорите и неговите служители са задължени да спазват строги правила за поверителност и задължения, свързани с доверителните отношения, и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на делата на фонда.
5.2. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEA PROTON BANK
(168)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха мненията си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF, във връзка с решението за откриване по отношение на Nea Proton.
5.2.1. Мнения, изготвени от Банката на Гърция
(169)
Банката на Гърция отбелязва, че Nea Proton Bank, като междинна кредитна институция, притежавана от HFSF, не би могла да представи по-дългосрочен бизнес план като самостоятелен субект. Освен това Банката на Гърция отбелязва, че тя следи отблизо изпълнението на бизнес плана, изготвен от HFSF за Nea Proton Bank и представен на Комисията, за да се увери, че Nea Proton Bank ще може да бъде продадена в рамките на законоустановения период.
(170)
Що се отнася до процента на растеж на доходността, Банката на Гърция отбелязва, че най-големият растеж, който се очаква през 2013 г. (когато се очаква нетните приходи от лихви да се повишат до 55,3 млн. евро спрямо 22,7 млн. евро за 2012 г.), ще бъде главно вследствие на намаляването на общите разходи за лихви и ще е резултат от два фактора: предоговаряне на срочните депозити, по които е изплащана висока доходност при по-добри условия, и намаляване с 30 % на общия неизплатен размер на депозитите през първата половина на 2012 г. Освен това Банката на Гърция подчертава факта, че от 2013 г. нататък числата на нетните приходи от лихви ще се променят съвсем плавно и няма да има никакви съмнения относно способността на Nea Proton Bank да изпълни целта.
5.2.2. Мнения, изготвени от HFSF
(171)
Що се отнася до необходимостта на мерките в полза на Nea Proton Bank, HFSF отбелязва, че Банката на Гърция е органът, който е компетентен да решава относно всяка мярка за оздравяване, и че HFSF е влял минималния капитал, който е необходим за регулаторни цели.
(172)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, HFSF се позовава на рамката за оздравяване, в съответствие с която HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank в срок от две години, и се съгласи с Комисията, че Nea Proton Bank би могла да стане част от по-голямо и жизнеспособно дружество. Въпреки че планът за преструктуриране на Nea Proton Bank е бил базиран на модел на „самостоятелен субект“, HFSF обясни, че неговата цел е била да се улесни продажбата на банката чрез повишаването на нейната привлекателност за инвеститорите и подобряването на нейните финансови резултати. HFSF изразява мнението, че вливанията на капитал не само са дали възможност на Nea Proton Bank да спази минималния коефициент на капиталова адекватност, но също така са подобрили нейното финансово положение и нейната привлекателност за всяко едно бъдещо сливане с други малки банки. HFSF отбелязва също така, че допълнителното вливане на капитал се е наложило с цел да се покрият загубите от обезценка, свързани с програмата за PSI, и по-голямата тежест на провизиите за кредити.
(173)
HFSF отбелязва, че Nea Proton Bank е подобрила стойността на финансирането си и лоялността на вложителите. През 2012 г. е намаляла зависимостта на Nea Proton Bank от Евросистемата, като банката е подобрила своята позиция на ликвидност. Допълнителното вливане на капитал е спомогнало да се понижат лихвените проценти по депозитите и да се повишат лихвените маржове. Nea Proton Bank вече е променила цените по част от своя кредитен портфейл посредством основано на риска ценообразуване, като лихвените проценти са доста над стойността на финансирането. Освен това планираният процент на растеж на нетните приходи от лихви би бил постигнат при консервативно увеличаване на корпоративния пазарен сегмент и чрез подобряване на качеството на портфейла.
(174)
HFSF отбелязва, че през 2012 г. Nea Proton Bank значително е намалила своите разходи за дейността, че единствените ѝ две дъщерни предприятия са щели да преустановят своята дейност, че участието ѝ в застрахователни брокери е било обект на значително намаление и че търговията ѝ за собствена сметка е щяла да бъде преустановена.
(175)
Накрая HFSF отбелязва, че нарушенията на конкуренцията са щели да бъдат ограничени, предвид малкия дял на Nea Proton Bank от общите банкови активи в Гърция и факта, че банката не е възнамерявала да прилага тактика на агресивно привличане на депозити.
5.3. МНЕНИЯ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА NEW TT BANK
(176)
На 19 юли 2013 г. Министерството на финансите представи мнения относно решението за откриване по отношение на New TT.
(177)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT1, Министерството на финансите добави, че точната стойност на активите и пасивите, които са били прехвърлени на New TT Bank, е била определена въз основа на доклад на външни одитори в съответствие с член 63Е, параграф 6 от Закон 3601/2007.
(178)
Що се отнася до необходимостта на мярка NTT2, Министерството на финансите посочи, че по Втората програма за икономически корекции за Гърция (втори преглед от май 2013 г.) е трябвало New TT Bank да бъде продадена на трета страна до 15 юли 2013 г.
(179)
Що се отнася до възнаграждението за мерки NTT1 и NTT2, Министерството на финансите отбеляза, че HFSF, който покрива недостига от финансиране до 31 декември 2013 г. вместо HDIGF, притежава привилегировани права спрямо другите необезпечени кредитори в случай на ликвидация на активите, които са останали собственост на TT Bank, и че единствено правата на служителите да получат 50 % от възнагражденията си се нареждат преди тези на HFSF. Следователно Министерството отбелязва, че главно HFSF ще се ползва от резултата от ликвидацията на тези активи и по този начин ще бъдат намалени направените от държавата разходи.
(180)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, Министерството на финансите отбелязва, че като междинна кредитна институция New TT Bank е трябвало да бъде продадена в рамките на две години от своето създаване в съответствие с член 63Е от Закон 3601/2007. В съответствие с МИФП от май 2013 г. продажбата на New TT Bank е трябвало да приключи на 15 юли 2013 г., като по този начин се гарантира жизнеспособността на нейната дейност в дългосрочен план.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEA PROTON BANK
6.1.1. Наличие и размер на помощта
(181)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Според споменатата разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
6.1.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки Pr1, Pr2 и Pr3)
(182)
Вливането на капитал в размер на 80 млн. евро от Гръцката държава в Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1), гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро, получени от Proton Bank през април 2009 г. (мярка Pr2), и държавната гаранция, предоставена на Proton Bank, за емитирани облигации с номинална стойност 149,4 млн. евро през юли 2010 г. (мярка Pr3) са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки (113). В решението за одобряване на въпросната схема Комисията стигна до заключението, че предоставените по тази схема мерки биха представлявали държавна помощ.
(183)
Както е определено в съображение 38 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, Nea Proton Bank поема икономическите дейности на Proton Bank. Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са облагодетелствали Nea Proton Bank, тъй като са допринесли за стабилизирането и продължаването на икономическите дейности, които са ѝ били прехвърлени и в противен случай повече не биха съществували. Следователно Комисията счита, че чрез тях са облагодетелствани прехвърлените на Nea Proton Bank икономически дейности.
6.1.1.2. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на Nea Proton Bank (мярка NP1)
(184)
В съображения 31-37 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че мярка NP1 - намесата от схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 38 от същото решение Комисията определи, че Nea Proton Bank е икономическият получател на тази мярка, тъй като Nea Proton Bank поема икономическата дейност на Proton Bank, която продължава да съществува благодарение на получената помощ.
6.1.1.3. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал от HFSF и допълнително вливане на акционерен капитал от HFSF през 2012 г. (мярка NP2)
(185)
В съображения 41-43 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията вече е установила, че вливането на капитал от HFSF в размер на 250 млн. евро и допълнителните вливания на капитал, които са били очаквани към момента на приемане на споменатото решение, в общ размер на 300 млн. евро, са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Както е посочено в съображение 93 от настоящото решение, от евентуалния допълнителен капитал в размер на 300 млн. евро, HFSF в крайна сметка е внесъл допълнителни 265 млн. евро през 2012 г., което означава, че общата помощ за рекапитализация през 2011 г. и 2012 г. е 515 млн. евро (мярка NP2).
6.1.1.4. Наличие на помощ във вливането на капитал от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката (NP3)
(186)
Комисията счита, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро от HFSF в Nea Proton Bank преди продажбата ѝ на банката представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(187)
Вливането на капитал е било предоставено от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно е осъществено с държавни ресурси. Освен това мярката е селективна по своя характер, тъй като от вливането на капитал се облагодетелства единствено Nea Proton Bank.
(188)
Освен това намесата осигурява категорично предимство за Nea Proton Bank, тъй като ѝ дава възможност да продължи да осъществява своите банкови дейности. Без вливането на капитал Nea Proton Bank, която е изпитвала сериозен недостиг на капитал, би фалирала. При такива обстоятелства не би било възможно Nea Proton Bank да бъде продадена и интегрирана в по-голямо дружество. Освен това въпросната рекапитализация не отговаря на принципа на пазарния инвеститор. Обратно, рекапитализацията в размер на 395 млн. евро е дала възможност Nea Proton Bank да бъде продадена на цена от едно евро. Частният инвеститор би избрал да не извърши рекапитализация и да остави Nea Proton Bank да фалира, като по този начин би спестил 395 млн. евро.
(189)
Nea Proton Bank се конкурира с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които осъществяват дейност в Гърция или евентуално са заинтересовани от навлизане на гръцкия пазар. Следователно вливането на капитал оказва въздействие върху търговията между държавите членки и би могло да наруши конкуренцията.
(190)
По тази причина Комисията стига до заключението, че вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Получател на мярка NP3
(191)
Както вече беше обяснено в съображение 188, Комисията счита Nea Proton Bank за получател на вливането на капитал в размер на 395 млн. евро в Nea Proton Bank, тъй като помощта е дала възможност за продължаване на нейните икономически дейности в рамките на банката.
(192)
Що се отнася до това дали с продажбата на Nea Proton Bank се предоставя държавна помощ на банката, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията трябва да прецени дали са изпълнени определени изисквания. По-специално тя трябва да разгледа дали: i) процесът на продажба е бил открит и недискриминационен; ii) продажбата е извършена при пазарни условия; както и iii) финансовата институция или правителството са повишили до възможно най-високото равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(193)
Банката е придобила акциите в Nea Proton Bank, защото е представила единствената валидна оферта в рамките на недискриминационна тръжна процедура, която е била открита за други банки и финансови институции. Финансов консултант на HFSF е осъществил контакт с редица банки, финансови институции и спонсори, като само четири са изразили своя интерес от придобиването на Nea Proton Bank, от които само две - банката и един хедж фонд (114) - са представили окончателни оферти. Офертата на банката е била единствената, съответстваща на писмото за участие на HFSF.
(194)
Тъй като финансовият консултант е осъществил контакт с голям брой банки и предварително е определил изискванията и сроковете, в които трябва да се вместят офертите, за да бъдат валидни, Комисията счита, че търгът е бил открит и недискриминационен. По тази причина Комисията стига до заключението, че тръжната процедура ѝ позволява да изключи наличието на помощ за купувача.
(195)
Банката е заплатила едно евро и HFSF е поел ангажимент да рекапитализира Nea Proton Bank преди продажбата ѝ. Тази отрицателна цена (т.е. като се вземе предвид рекапитализацията на Nea Proton Bank точно преди продажбата) не изключва възможността продажната цена да отразява пазарната стойност на предприятието (115), тъй като нетният собствен капитал на Nea Proton Bank определено е бил отрицателен и се е очаквало да продължи да отчита загуби. Комисията няма причина да счита, че направената оферта и платената цена не отразяват пазарната цена на предприятието. Следователно, в съответствие с точка 49 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., точка 20 от Съобщението относно преструктурирането и своята собствена практика на вземане на решения (116), Комисията стига до заключението, че продажната цена е била пазарната цена и че може да се изключи наличието на помощ за банката.
6.1.1.5. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(196)
Въз основа на съображения 182-190 Комисията счита, че всички мерки - Pr1, Pr2 и Pr3, NP1, NP2 и NP3 - отговарят на заложените в член 107, параграф 1 от Договора условия и представляват държавна помощ. Що се отнася до мерки Pr1, Pr2 и Pr3, Комисията стига до заключението, че, тъй като са допринесли за запазването на дейностите на Proton Bank, които по-късно са били прехвърлени на Nea Proton Bank, може да се счита, че те облагодетелстват така също Nea Proton Bank, която е поела въпросните дейности. Както вече беше посочено в съображение 184, получателят на помощта по мярка NP1 е Nea Proton Bank, която е поела прехвърлените дейности на Proton Bank. Освен това Nea Proton Bank е получател също така на помощта по мерки NP2 и NP3.
(197)
Следователно Комисията стига до заключението, че дейностите на Nea Proton Bank са получили държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 2 111,6 млн. евро (мерки Pr1, NP1, NP2 и NP3) в допълнение към държавните гаранции в размер на 149,4 млн. евро (мярка Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (мярка Pr2), както е обобщено в таблица 9.
Таблица 9
Преглед на общата помощ, получена от Proton Bank и Nea Proton Bank
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на Proton Bank
Pr1
Рекапитализация
80
Дейностите на Nea Proton Bank
NP1
Покриване на недостиг от финансиране от PB за NPB
1 121,6
NP2
Рекапитализация
515
NP3
Рекапитализация
395
Общо предоставена капиталова помощ
2 111,6
Получател на помощта
Мярка
Естество на помощта
Дейностите на Proton Bank
Pr2
Облигационен заем
78
Pr3
Гаранция
149,4
Общо предоставена помощ за осигуряване на ликвидност
227,4
6.1.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(198)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(199)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (117) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (118)
(200)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (119), Комисията е потвърдила, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(201)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а) целесъобразност: помощта трябва да бъде целенасочена, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката; случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението;: the aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy; it would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance;
б) необходимост: както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, мярката трябва да бъде необходима за постигането на целта; следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението;: the aid measure must, in both its amount and form, be necessary to achieve the objective; therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
в) пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин с нарушенията на конкуренцията, за да могат да бъдат ограничени нарушенията до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.: the positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(202)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ за пръв път са били посочени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(203)
В Съобщението относно рекапитализацията (120) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(204)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (121) Комисията е обяснила как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 7.
6.1.3. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.1. Съвместимост на мерки Pr1, Pr2 и Pr3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(205)
Мерки Pr1, Pr2 и Pr3 са били предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки. Включените в тази схема мерки вече са били определени за съвместими с вътрешния пазар в Решението на Комисията от 19 ноември 2008 г.
6.1.3.2. Съвместимост на мерки NP1 и NP2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(206)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията одобри мерки NP1 и NP2 като помощ за оздравяване. Както обаче е посочено в съображение 142, Комисията изрази загриженост по отношение на необходимостта от сумата по мярка NP2, а именно дали Nea Proton Bank ще може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и следователно постави под съмнение дали самостоятелният вариант е възможно най-евтиният. Изразената загриженост е била разсеяна посредством продажбата на Nea Proton Bank на банката на 15 юли 2013 г. Тъй като Nea Proton Bank е била продадена на банката в рамките на открит, прозрачен и недискриминационен процес, платеното от банката възнаграждение се счита за пазарна цена. В резултат на това вленият собствен капитал от държавата преди продажбата е бил необходим за успешното извършване на продажбата. Интегрирането на Nea Proton Bank в дейностите на банката ще разреши проблемите с жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план с оглед на плана за преструктуриране, представен на Комисията от страна на банката.
6.1.3.3. Съвместимост на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.1.3.3.1. Целесъобразност
(207)
Що се отнася до целесъобразността на мярка NP3 - вливане на капитал в Nea Proton Bank в размер на 395 млн. евро от страна на HFSF преди продажбата ѝ на банката - Комисията счита, че мярката е целесъобразна, защото е спомогнала да се запазят дейностите на Nea Proton Bank. Осъществяването на тези дейности не е можело да продължи без помощта от HFSF, тъй като Nea Proton Bank е имала отрицателен собствен капитал към момента на продажбата ѝ на банката и е продължавала да отчита загуби. Никоя банка не би купила Nea Proton Bank без предварителна рекапитализация. Следователно мярката гарантира запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.1.3.3.2. Необходимост
(208)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на целта на мярката. Това предполага, че вливането на капитал трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(209)
Както Банката на Гърция посочи в писмото си от 19 юли 2013 г., ако Nea Proton Bank е била ликвидирана, това е можело да доведе до ефекта на доминото и да породи нова системна криза, като засегне наскоро възстановеното доверие в банковата система след приключването на процеса на рекапитализация. Комисията счита, че тези елементи за финансова стабилност подкрепят необходимостта от мярка NP3.
(210)
Що се отнася до мащаба на намесата, сумата от 395 млн. евро е била определена в открит и недискриминационен тръжен процес. Банката е извършила надлежна проверка на Nea Proton Bank. Офертата на банката, в която е изискана рекапитализацията в размер на 395 млн. евро преди закупуването от нейна страна на Nea Proton Bank, е била изчислена по такъв начин, че да бъде спазен минималния коефициент на капиталовата адекватност от 9 % и да бъдат предвидени провизии в размер на допълнителни 119 млн. евро вследствие на очаквани допълнителни загуби по кредити и очаквани загуби преди данъчно облагане до 2016 г. Комисията стига до заключението, че помощта в размер на 395 млн. евро е била необходима.
(211)
Що се отнася до възнаграждението за помощта, предвид това, че продажната цена е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови никакви средства. Неговата вноска е аналогична на безвъзмездни средства. Както е посочено в точка 44 от Съобщението относно рекапитализацията, рекапитализация с недостатъчно възнаграждение може да бъде приета само в случай на банки в затруднение, които не могат да платят никакво възнаграждение. Комисията счита, че случаят с Nea Proton Bank е такъв. Липсата на възнаграждение поражда необходимостта от мащабно преструктуриране в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията.
(212)
В заключение, мярката е съвместима като помощ за оздравяване както от гледна точка на своя размер, така и на своята форма, за да бъде постигната целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и икономиката като цяло.
6.1.3.3.3. Пропорционалност
(213)
Комисията отбелязва, че след сливането чрез поглъщане на Nea Proton Bank с банката икономическите дейности на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката. Тъй като помощта се използва за оздравяването на тези икономически дейности, теоретично тя би могла да създаде нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбелязва малкия размер на Nea Proton Bank и процеса на продажба, в рамките на който конкурентите са имали възможност да наддават за Nea Proton Bank. Освен това непосредствено след тяхното прехвърляне икономическите дейности на Nea Proton Bank ще бъдат напълно интегрирани в рамките на банката и ще преустановят съществуването си като отделна икономическа дейност или конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че помощта не създава ненужни нарушения на конкуренцията.
6.1.3.3.4 Заключение относно съответствието на мярка NP3 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
(214)
Така Комисията стига до заключението, че мярка NP3 е целесъобразна, необходима и - изхождайки от предвиденото мащабно преструктуриране на банката, в която сега са включени икономическите дейности на Nea Proton Bank - пропорционална на заложената цел.
6.1.4. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(215)
В съображения 60, 61, 78 и 79 от решението за откриване по отношение на Nea Proton във връзка с мерки NP1 и NP2 Комисията отбеляза, че Nea Proton Bank вероятно не би могла да предостави възнаграждение за държавната помощ, която е получила, и подчерта, че липсата на възнаграждение е наложила мащабното преструктуриране. В съображение 211 във връзка с възнаграждението по мярка NP3 Комисията отбеляза, че, като се има предвид, че продажната цена на Nea Proton е определена на едно евро, HFSF няма да си възстанови каквато и да било част от влетия капитал в размер на 395 млн. евро непосредствено преди продажбата (мярка NP3). Освен това Гърция няма да си възстанови нищо от привилегированите акции, емитирани за нея през май 2009 г., тъй като свързаните с тях вземания под формата на собствен капитал са останали в ликвидираната Proton Bank. По тази причина Комисията стига до заключението, че отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.1.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на Nea Proton Bank чрез продажба
(216)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг. Следователно държавите членки могат да насърчават оттеглянето на нежизнеспособните участници на пазара, като същевременно осигуряват процесът на оттегляне да се извърши в подходящ график, запазващ финансовата стабилност.
(217)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали Nea Proton Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и посочи синергиите, които биха могли да бъдат реализирани посредством нейното интегриране в по-голяма финансова организация.
(218)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възвръщането на доверието на пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, банковият сектор е трябвало да бъде допълнително консолидиран и HFSF е трябвало да продаде Nea Proton Bank до 15 юли 2013 г.
(219)
Както е посочено в раздел 7.5.2, според нейния план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на Nea Proton Bank са били прехвърлени на банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план. Освен това фактът, че Nea Proton Bank е напълно интегрирана в банката и повече не функционира като самостоятелен конкурент, представлява мащабно преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение за държавната помощ.
6.1.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(220)
В решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията изрази съмнения относно това дали разходите за преструктуриране са били ограничени до минимум. Тези съмнения произтичаха от наблюдението, че Nea Proton Bank не би могла да възвърне своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект без да бъдат направени значителни разходи за това. Тази загриженост се разсейва благодарение на интегрирането на Nea Proton Bank в банката - по-голям субект, притежаващ ИТ инфраструктура и структура за управление на риска. Продажбата на банката представлява намаляване до минимум на разходите за преструктуриране.
(221)
Що се отнася до приноса на акционерите и притежателите на подчинен дълг към разходите за преструктуриране, Комисията вече е установила в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Nea Proton, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на Nea Proton Bank, а са останали в Proton Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията е приела, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
6.1.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(222)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(223)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията отбелязва общата получена помощ под формата на капитал в размер на 2 111,6 млн. евро (Pr1, NP1, NP2, NP3), в допълнение към държавното подпомагане за осигуряване на ликвидност в размер на 149,4 млн. евро (Pr3) и гръцките държавни ценни книжа в размер на 78 млн. евро (Pr2). Мярка Pr1 е съответствала на 4,6 % от RWA на Proton Bank по това време. Мярка NP1 - покриването на недостига от финансиране вследствие на прехвърлянето на дейностите от Proton Bank на Nea Proton Bank - е съответствала на приблизително 36 % от RWA на Proton Bank към края на 2010 г. или 84 % от RWA на Nea Proton Bank към момента на създаването ѝ. Вливането на начален акционерен капитал от HFSF в Nea Proton Bank, което е било част от мярка NP2, е съответствало на приблизително 18,8 % от RWA на последната към момента на създаването ѝ. Допълнителните вливания на акционерен капитал, които са били част от мярка NP2, са съответствали на приблизително 34,2 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 декември 2012 г. (122)). Както е посочено в съображение 80 от решението за откриване по отношение на New Proton, мерки NP1 и NP2 са представлявали над 50 % от RWA на Proton Bank или над 130 % от RWA на Nea Proton Bank. Вливането на акционерен капитал преди продажбата на банката, т.е. мярка NP3, е представлявало около 48,7 % от RWA на Nea Proton Bank (по данни към 31 май 2013 г.). Тези размери на помощта, съчетани с липсата на възнаграждение, налагат значително намаляване на пазарното присъствие на получателя на помощта.
(224)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала дейност Nea Proton Bank, в съображение 82 от решението за откриване по отношение на Nea Proton Комисията посочи, че Proton Bank е много малка банка (приблизително 1 % пазарен дял от общите активи на гръцките банки) и следователно активите и пасивите на Proton Bank, които са били прехвърлени в Nea Proton Bank, са били относително малко на фона на големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията стигна до заключението, че, въпреки изключително големия размер на помощта, нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за Nea Proton Bank, могат да бъдат считани за ограничени.
(225)
Освен това дейностите на Nea Proton Bank са били предложени на конкурентите чрез открит търг. След продажба ѝ Nea Proton Bank е преустановила съществуването си като самостоятелен субект, тъй като е била напълно интегрирана в банката.
(226)
Комисията стига до заключението, че, предвид малкия размер на Nea Proton Bank, открития процес на продажба и факта, че Nea Proton Bank няма да продължи да съществува като самостоятелен конкурент, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията, въпреки много големия размер на помощта и липсата на възнаграждение.
6.1.4.4. Заключение относно съвместимостта със Съобщението относно преструктурирането
(227)
Въз основа на анализа в съображения 216-226 по-горе Комисията стига до заключението, че продажбата на Nea Proton Bank и интегрирането ѝ в банката гарантират жизнеспособността на Nea Proton Bank в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
(228)
Следователно всички мерки за помощ, посочени в таблица 7, следва да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С NEW TT BANK
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(229)
Комисията трябва да прецени дали мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.1. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на прехвърлените активи и пасиви на T Bank (мярка T)
(230)
В съображения 26-32 от решението по отношение на T Bank Комисията вече е установила, че мярка T - намесата от страна на схемата за оздравяване на HDIGF и HFSF за покриване на недостига от финансиране на активите и пасивите, които са прехвърлени на TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 33 от споменатото решение Комисията определи, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank, всъщност са получателят на държавата помощ, тъй като те са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.2. Наличие на помощ в рекапитализацията, предоставена на TT Bank по мярката за рекапитализация (мярка TT)
(231)
Вливането на капитал в размер на 224,96 млн. евро от Гръцката държава в TT Bank (мярка TT) е било извършено в рамките на мярката за рекапитализация, която е била част от схемата за подпомагане на гръцките банки (123). В решението си за одобряването на тази схема Комисията стигна до заключението, че мерките, предоставени по тази схема, биха представлявали държавна помощ. Следователно мярка TT представлява помощ за TT Bank.
(232)
В съображение 98 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията отбеляза, че New TT Bank е поела икономическите дейности, които преди това са осъществявани в рамките на TT Bank, в това число T Bank.
6.2.1.3. Наличие на помощ в покриването на недостига от финансиране на New TT Bank (мярка NTT1)
(233)
В съображения 53-57 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT1 - намесата от HFSF за покриване на недостига от финансиране на New TT Bank - представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. В съображение 54 от споменатото решение Комисията е определила, че New TT Bank е икономическият получател на помощта, тъй като New TT Bank е поела икономическите дейности на TT Bank, които са продължили да съществуват благодарение на получената помощ.
6.2.1.4. Наличие на помощ във вливането на начален акционерен капитал (мярка NTT2)
(234)
В съображения 49-52 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията вече е установила, че мярка NTT2 - вливането на начален акционерен капитал от HFSF в размер на 500 млн. евро в полза на New TT Bank - представлява държавна помощ за New TT Bank по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.2.1.5. Наличие на помощ за банката вследствие на придобиването на New TT Bank
(235)
Банката е придобила акциите в New TT Bank в рамките на открит и недискриминационен тръжен процес. В съответствие с получената от гръцките органи информация на 15 юли 2013 г. финансов консултант е осъществил контакт с голям брой чуждестранни и гръцки банки и инвеститори, но окончателни оферти са подали само четирите най-големи гръцки банки. Фактът, че финансовият консултант се е свързал с голям брой банки, позволява на Комисията да заключи, че тръжният процес е бил открит и недискриминационен. Офертата на банката е била определена за най-добрата, като се имат предвид размерът и видът на предложеното възнаграждение.
(236)
По-точно банката се е съгласила да плати на HFSF общо 681 млн. евро под формата на новоемитирани обикновени акции. Втората оферта според размера на предложеното възнаграждение е била оферта за 500 млн. евро в парични средства. Следователно тя е била с 26,58 % по-ниска от офертата на банката. Според писмото от Банката на Гърция от 8 юли 2013 г. не е можело да се разглежда нито една оферта за заплащане в парични средства от гръцка банка, доколкото тя още е разчитала на финансиране от Евросистемата, и по-специално ако въпросната банка е получавала спешна помощ за осигуряване на ликвидност. Следователно втората оферта според размера на предложеното възнаграждение не е отговаряла на изискванията на Банката на Гърция.
(237)
Следва да се отбележи също така, че според договора за продажба HFSF е получил 1 418,75 милиона нови обикновени акции в банката по цена на предлагане от 0,48 EUR всяка (124). Дяловото участие на HFSF в банката се е увеличило от 93,55 на 95,23 %.
(238)
Следователно Комисията стига до заключението, че придобиването не представлява помощ за купувача.
6.2.1.6. Заключение относно наличието на помощ
(239)
Въз основа на горното Комисията счита, че всички мерки T, TT, NTT1 и NTT2 представляват държавна помощ. Що се отнася до мярка T, Комисията стига до заключението, че помощта е облагодетелствала дейностите на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank. Що се отнася до мярка TT, Комисията стига до заключението, че тя е облагодетелствала дейностите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank. Получателят на мерки NTT1 и NTT2 е New TT Bank.
(240)
Следователно Комисията стига до заключението, че икономическите дейности на T Bank, които са били прехвърлени на TT Bank и по-късно на New TT Bank, са се възползвали от помощ за рекапитализация в размер на 677 млн. евро, докато дейностите, осъществявани от TT Bank и поети от New TT Bank, са се облагодетелствали от държавна помощ под формата на капиталова подкрепа в размер на 4 457,96 млн. евро (мерки TT, NTT1 и NTT2).
Таблица 10
Преглед на общата помощ, получена от T Bank, TT Bank и New TT Bank
Получател на помощта
Мярка
Описание
Размер на помощта (в млн. евро)
Дейностите на T Bank
T
Покриване на недостиг от финансиране от T за TT
677
Дейностите на TT Bank
TT
Рекапитализация
224,96
Дейностите на New TT Bank
NTT1
Покриване на недостиг от финансиране от TT Bank за New TT Bank
3 732,6
NTT2
Начален акционерен капитал
500
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(241)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(242)
Както е обяснено в съображения 199 и 200, понастоящем правното основание на оценката на мерките за помощ за гръцките банки следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(243)
Както е обяснено в съображение 201, помощта е съвместима съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(244)
За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(245)
В Съобщението относно рекапитализацията (125) са дадени допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(246)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането (126) Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В своята оценка на плана за преструктуриране на банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, Комисията ще вземе предвид всички мерки, които са посочени в таблица 8.
6.2.3. Съвместимост на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Съвместимост на мярка T със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(247)
По отношение на мярка T в решението по отношение на T Bank Комисията установи, че намесата отговаря на изискванията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и реши, че е съвместима с вътрешния пазар поради съображения за финансова стабилност за период от шест месеца от датата на приемането на въпросното решение. Гръцките органи не представиха актуализиран план за преструктуриране на TT Bank, в който да е взето предвид интегрирането на дейностите на T Bank в TT Bank преди края на въпросния шестмесечен период. В съображение 83 от решението за откриване по отношение на New TT обаче Комисията определи, че този пропуск е разбираем, тъй като междувременно е било взето решение TT Bank да бъде оздравена. След като гръцките органи представиха план за преструктуриране на New TT Bank през януари 2013 г. и актуализиран план през март 2013 г., като и двата касаят дейностите, прехвърлени от T Bank на TT Bank, в решението за откриване по отношение на New TT Комисията временно одобри мярка T като помощ за оздравяване до приемането на окончателно решение относно мерки T, TT, NTT1 и NTT2.
6.2.3.2. Съвместимост на мярка TT със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(248)
В решението си от 19 ноември 2008 г. (127) Комисията вече стигна до заключението, че мярка TT, която е била предоставена през май 2009 г. по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, е съвместима като помощ за оздравяване в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. В решението от 19 ноември 2008 г. не се прави препратка към Съобщението относно рекапитализацията, което не е било прието по това време.
6.2.3.3. Съвместимост на мерки NTT1 и NTT2 със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(249)
Комисията вече временно е одобрила мерки NTT1 и NTT2 като помощ за оздравяване в решението за откриване по отношение на New TT.
6.2.4. Съвместимост на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането
6.2.4.1. Отсъствието на подходящо възнаграждение за помощта следва да се вземе предвид при оценката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането
(250)
В съображение 45 от решението по отношение на T Bank Комисията отбеляза, че HDIGF и HFSF вероятно няма да си възстановят никакви средства и че следователно покриването на недостига от финансиране от T Bank за TT Bank е аналогично на безвъзмездни средства. Освен това, както е посочено в съображение 101 от решението за откриване по отношение на New TT, HFSF би могъл да очаква да си възстанови само част от извършеното от него вливане на начален акционерен капитал в размер на 500 млн. евро (мярка NTT2). Комисията отбеляза също така, че няма да има възнаграждение за покриването от страна на HFSF на недостига от финансиране от TT Bank за New TT Bank (мярка NTT1) и че има много малка вероятност HFSF да си възстанови голяма част от сумата в размер на 3,7 млрд. евро. Накрая Комисията отбелязва, че държавата най-вероятно няма да си възстанови нищо, що се отнася до мярка TT, тъй като нейните вземания под формата на собствен капитал, свързани с привилегированите акции, емитирани през май 2009 г., са останали в TT Bank, която е била ликвидирана.
(251)
Както е посочено в съображения 77 и 102 от решението за откриване по отношение на New TT, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.2. Жизнеспособност в дългосрочен план на дейността на New TT Bank чрез продажба
(252)
В точка 21 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че, когато не е вероятно кредитната институция в затруднение да може да възвърне жизнеспособността си в дългосрочен план, следва да се разгледат възможностите за организираното ѝ ликвидиране или разпродажба чрез търг.
(253)
В раздел 3.2.4.1 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията изрази сериозни съмнения относно това дали New TT Bank би могла да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план като самостоятелен субект и дали New TT Bank би могла да постигне планирания растеж на приходите. Освен това Комисията отбеляза, че New TT Bank е предприела само ограничен брой мерки за генериране на печалби и че от страна на New TT Bank не са предприети никакви мерки за намаляване на разходите за персонал и за рационализиране на клоновата мрежа. Комисията се позовава също така на синергиите, които биха могли да бъдат постигнати чрез интегрирането на New TT Bank в голяма финансова организация.
(254)
В тази връзка в точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план и да спомогне за възстановяването на доверието в пазара, ако купувачът е жизнеспособен и способен да поеме трансфера на банката в затруднение. Освен това, в съответствие с МИФП, продажбата на New TT Bank е била приоритетна дейност, като се вземе предвид общественият интерес и финансовата стабилност, както и защитата на активите на HFSF.
(255)
Както е посочено в раздел 7.5.2, въз основа на своя план за преструктуриране банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че дейностите на New TT Bank вече се осъществяват в рамките на банката, дава възможност за възстановяването на жизнеспособността им в дългосрочен план. New TT Bank престава да съществува като самостоятелен конкурент. Сливането на дейностите на New TT Bank и банката е приключило на 14 април 2014 г. Клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ ще бъде намалена (банката възнамерява да запази марката „Hellenic Postbank“ за определени клонове, докато марката „T bank“ няма да бъде запазена и клоновата мрежа на „T bank“ почти изцяло ще бъде закрита) заедно с пълното интегриране в банката на дейността на бек-офиса и други функции на централата. Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране гарантира извършването на мащабното преструктуриране, наложено от недостатъчното възнаграждение.
6.2.4.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(256)
Изразените от Комисията опасения в съображение 99 от решението за откриване по отношение на New TT дали разходите за преструктуриране са били завишени вследствие на преструктурирането на New TT Bank като самостоятелен субект са били разсеяни благодарение на схемата за доброволно оттегляне (128), която е била приложена самостоятелно от New TT Bank през юли 2013 г., и на продажбата на New TT Bank на банката. По-специално рационализирането на клоновата мрежа, пълното интегриране на T Bank и пълното интегриране на дейностите на New TT Bank в банката ограничават до минимум разходите за преструктуриране.
(257)
Що се отнася до споделянето на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг, Комисията вече е установила в съображение 100 от решението за откриване по отношение на New TT, че акционерите и притежателите на подчинен дълг не са били прехвърлени на New TT Bank, а са останали в TT Bank, т.е. дружеството в ликвидация. Следователно Комисията определи, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите и притежателите на подчинен дълг.
(258)
По тази причина Комисията счита, че разходите за преструктуриране са ограничени до минимум и че е налице достатъчно споделяне на тежестта. Както обаче вече беше заключено в съображение 251, отсъствието на възнаграждение налага мащабно преструктуриране както от гледна точка на мерки за осигуряване на жизнеспособност, така и от гледна точка на мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(259)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране. […] Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.“
(260)
Що се отнася до размера на получената помощ, Комисията напомня, че в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT е отбелязала, че New TT Bank е получила 4,6 млрд. евро помощ (мерки NTT1 и NTT2), което представлява повече от 70 % от RWA на TT Bank и повече от 90 % от RWA на New TT Bank. Освен това Комисията отбеляза, че TT Bank (която е юридическото лице, извършвало преди това поетите от New TT Bank дейности) е получила преди това помощ по схемата за подпомагане на гръцките банки (129). TT Bank е получила първо вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро под формата на привилегировани акции (мярка TT), съответстващ на 2,9 % от нейните RWA към дадения момент. Наред с това при оздравяването на T Bank нейните дейности, които са прехвърлени на TT Bank, са получили помощ за оздравяване от приблизително 678 млн. евро (мярка T), съответстваща на 37,7 % от RWA на T Bank към референтната дата на сливането (31 март 2011 г.). Тези размери на помощта, в съчетание с отсъствието на възнаграждение, налагат мащабно преструктуриране.
(261)
От друга страна, в съображение 104 от решението за откриване по отношение на New TT Комисията посочи обстоятелствата, при които е била предоставена помощта. По-точно значителна част от загубите, които е реализирала TT Bank през последните години, не изглежда да произтичат от дейности, свързани с поемането на рискове, а от притежаването на GGB. Комисията отбеляза също така, че големите загуби по кредитирането на домакинства и предприятия са следствие главно на извънредно дълбоката и продължителна рецесия, а не на рисково кредитиране. Следователно не изглежда помощта да създава големи нарушения на конкуренцията. Комисията обаче отбеляза, че TT Bank - пропорционално на своя размер - е притежавала много повече GGB, отколкото останалите банки в Гърция - фактор, който отразява известно нецелесъобразно поемане на рискове.
(262)
Както вече беше отбелязано, New TT Bank престава да съществува като независим конкурент, който определя своята политика като самостоятелен субект. Планът за преструктуриране на банката се базира на допускането за пълно интегриране на New TT Bank дори ако банката ще продължи да използва марката „Hellenic Postbank“ за някои клонове и продукти.
(263)
Що се отнася до пазара, на който е осъществявала своята дейност New TT Bank, в съображение 106 от решението за откриване по отношение на New TT, Комисията отбеляза, че TT Bank е била средна по размерите си банка в Гърция (приблизително 6 % от гледна точка на депозити) и че активите и пасивите на TT Bank, които са били прехвърлени на New TT Bank, са били относително малко спрямо големината на гръцката банкова система. Следователно Комисията заключи, че, въпреки изключително големия размер на помощта, може да се счита, че нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта за New TT Bank, са относително ограничени.
(264)
Планираното намаляване на големината на клоновата мрежа с марката „Hellenic Postbank“ чрез съкращаване на приблизително 50 клона (130) от общо 196, допълнително потвърждава оценката от съображение 263, че предизвиканите от помощта за New TT Bank нарушения на конкуренцията могат да бъдат считани за по-скоро ограничени.
(265)
Освен това дейностите на New TT Bank са били предложени на конкурентите чрез открит и недискриминационен търг.
(266)
Значителна част от мерките за помощ NTT1 и NTT2 е била необходима поради опрощаването на дългове в полза на държавата (под формата на програма за PSI) и поради изключително продължителната рецесия, а не вследствие на нецелесъобразни практики на кредитиране. Освен това дейностите на New TT Bank не са били в голям мащаб, процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен и New TT Bank няма да продължи да съществува като независим конкурент. Следователно Комисията стига до заключението, че, въпреки големия размер на помощта и отсъствието на подходящо възнаграждение за предоставената държавна помощ, не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията.
6.2.4.5. Заключение относно съвместимостта на мерки за помощ T, TT, NTT1 и NTT2 със Съобщението относно преструктурирането.
(267)
Комисията стига до заключението, че продажбата на New TT Bank на банката и свързаното преструктуриране осигуряват жизнеспособността на New TT Bank в дългосрочен план, ограничаването на помощта до необходимия минимум и отсъствието на ненужни нарушения на конкуренцията.
(268)
Всички мерки за помощ, посочени в таблица 8, следва да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(269)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(270)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (131) Комисията вече е определила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. Неизплатеният размер на гаранциите към 15 април 2011 г. е бил 13 600 млн. евро, а към 30 ноември 2013 г. е достигнал 13 932 млн. евро. Бъдещото подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по тази схема, също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по схемата за рекапитализация (мярка A)
(271)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата мярка за рекапитализация, ще представляват помощ. Банката е получила 950 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2 % от RWA на банката (132).
(272)
През 2010 г. гръцките органи са направили няколко промени в техническите параметри на тези привилегировани акции. Предвид факта, че промените повишават възнаграждението за държавата с автоматичното увеличение на купона с 2 % всяка година, ако привилегированите акции не бъдат изкупени обратно в рамките на пет години, Комисията стига до заключението, че измененията на техническите параметри не предоставят каквото и да било предимство на банката и следователно не включват допълнителна държавна помощ.
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(273)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, както и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ за банката не отговаря на тези четири кумулативни условия, най-вече защото тя е гарантирана от държавата и е предоставена заедно с други мерки за подпомагане, тя представлява помощ.
(274)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазар за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ за банката ѝ предоставя предимство. Мярката е селективна, тъй като СПОЛ е ограничена до банковия сектор. А поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Банката осъществява дейност в други държави членки и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, което означава, че предоставеното на банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(275)
Гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 12 млрд. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първата междинна рекапитализация (мярка B1)
(276)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията вече е определила, че първата междинна рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 3 970 млн. евро.
7.1.3.2. Втората междинна рекапитализация (мярка B2)
(277)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 47 от решението за откриване по отношение на Eurobank, включва държавни ресурси.
(278)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се състои от начислените лихви по известията на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на банката. Тъй като мярката е била предоставена само на банката, по своя характер тя е селективна.
(279)
В резултат на мярка B2 позицията на банката е била укрепена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови средства, за да продължи да отговаря на капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, следователно мярка B2 би могла да засегне също така търговията между държавите членки.
(280)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 341 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(281)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на банката до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес-теста от 2012 г. HFSF получава своите средства от държавата. Следователно Комисията стига до заключението, че с писмото се поема ангажимент за предоставяне на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е относимо към държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 528 млн. евро.
(282)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент улеснява така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите се уверяват, че, ако банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент банката не е имала достъп до капиталов пазар.
(283)
Тъй като банката осъществява дейност на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка B3 също би могла да засегне търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(284)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като държавна помощ на 27 декември 2012 г.
7.1.3.4. Рекапитализация от пролетта на 2013 г. (мярка B4)
(285)
Рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) представлява преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2) и на писмото за поемане на ангажимент (мярка B3) в постоянна рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. Тя увеличава обаче предимството за банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като тя представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация като в случая на мерки B1 и B2. В сравнение с мярка B3, която представлява само ангажимент, а не действителна рекапитализация, мярка B4 е повишила капиталовата адекватност на банката и следователно е предоставила по-голямо предимство.
(286)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и засягането на търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на банката да продължи да осъществява своята дейност в други държави членки като Румъния или България. Ликвидацията на банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или продажбата на предприятията. Освен това застрахователните дейности на банката в Гърция се конкурират с дъщерните предприятия на застрахователни дружества от други държави членки. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Това означава, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(287)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в мерки B1, B2, B3 и B4 държавна помощ е 5 839 млн. евро, което е равно също така на размера на държавното подпомагане, действително предоставено от HFSF на банката.
(288)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е указано, че, освен абсолютния размер на помощта, Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с активите на банката, претеглени спрямо риска“. Мерки B1, B2, B3 и B4 са били предоставени в рамките на период от една година - от април 2012 г. до май 2013 г. През този период RWA на банката са се променили. Оттам възниква въпросът кое равнище на RWA трябва да се използва, т.е. равнището в началото на периода или в края на периода. Целта на мерки B1, B2, B3 и B4 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през март 2012 г. (стрес-теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, които тези мерки са покрили, вече са съществували през март 2012 г. Следователно Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, следва да бъде съпоставен с RWA на банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцки банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2, B3 и B4 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на банката във вида му към 31 март 2012 г.
(289)
Първата и втората междинни рекапитализации и писмото за поемане на ангажимент заедно са възлезли на 5 839 млн. евро. Тази сума представлява 13,8 % от RWA на банката към 31 март 2012 г.
7.1.3.6. Ангажимент за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(290)
На 31 март 2014 г. банката е получила писмото за поемане на ангажимент от HFSF, с което HFSF е поел ангажимент да участва в увеличението на акционерния капитал на банката в размер до 2 864 млн. евро (мярка C). Поради обяснените в съображение 277 причини тази мярка включва използването на държавни ресурси. Тази мярка дава предимство на банката, тъй като гарантира, че банката ще намери необходимия ѝ капитал, което ще засили доверието на вложителите и ще я улесни при набирането на капитал от частни инвеститори.
(291)
Ако частните инвеститори не запишат цялата сума на увеличението на капитала, HFSF трябва всъщност да влее капитал в банката в изпълнение на писмото за поемане на ангажимент. В сравнение с писмото за поемане на ангажимент такова вливане на капитал би осигурило по-голямо предимство на банката. За разлика от писмото за поемане на ангажимент действителното вливане на капитал повишава капиталовата адекватност на банката.
(292)
Както писмото за поемане на ангажимент, така и потенциалното му изпълнение под формата на действително вливане на капитал не отговарят на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Въпреки че HFSF е трябвало да закупи новите акции при същата цена като частните инвеститори, обстоятелствата по участието на HFSF са съвсем различни от тези на частните инвеститори, които ще запишат новите акции. HFSF е поел ангажимент да запише, ако се наложи, цялото увеличение на акционерния капитал, преди някой частен инвеститор официално да се задължи да купи акции. Частните инвеститори, които купуват нови акции, ще са сигурни, че при всички случаи банката ще набере цялата сума на необходимия капитал, тъй като HFSF ще окаже подкрепа и ще закупи всички акции, които не са записани от частните инвеститори. Второ, HFSF ще се включи само ако търсенето от частни инвеститори не е достатъчно и то на долната граница на обявения ценови диапазон. Това означава, че HFSF ще предостави капитал, който банката не може да намери на пазара при същата цена на акция. Следователно HFSF осигурява капитал в размер или на цена, които пазарът не е готов да предостави.
(293)
Поради факта, че е била предоставена само на банката, мярка C е селективна. Позицията на банката е била засилена, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява определите от Банката на Гърция регулаторни капиталови изисквания. Следователно тази мярка предоставя предимство, което нарушава конкуренцията. Тъй като банката осъществява дейност и на други европейски банкови пазари и финансови институции от други държави членки осъществяват дейност в Гърция, по-специално на застрахователния пазар, мярка C би могла също така да засегне търговията между държавите членки.
(294)
Ангажиментът за рекапитализация от 2014 г. представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на включената в тази мярка помощ е 2 864 млн. евро, което представлява 7,5 % от RWA на банката към 31 декември 2013 г. (133)
(295)
Ако HFSF действително влее допълнителен капитал в банката в изпълнение на този ангажимент, това ще увеличи предимството за банката и нарушенията на конкуренцията, но няма да повиши номиналния размер на помощта (134).
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ
(296)
Мерки A, B1, B2, B3, B4 и C представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Таблица 11
Преглед на общата помощ, получена от банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/RWA
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
950 млн. евро
2 %
B1 B2 B3 B4
Първа междинна рекапитализация
Втора междинна рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Рекапитализация от пролетта на 2013 г.
Капиталова подкрепа
5 839 млн. евро
13,8 %
C
Ангажимент за рекапитализация от 2014 г.
Ангажимент за предоставяне на капиталова подкрепа
2 864 млн. евро
7,5 %
Обща капиталова помощ, предоставена на банката
9 653 млн. евро
15,8 %
Общ размер на капитала, платен на банката
6 789 млн. евро [може да достигне 9 653 млн. евро, ако се наложи HFSF да предостави цялата сума на увеличението на капитала от април 2014 г.]
23,7 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
13 932 млн. евро
Към 30 ноември 2013 г.
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
12 000 млн. евро
Към 31 декември 2012 г.
Обща помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на банката
25 932 млн. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(297)
Както е посочено в съображение 200, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (135).
(298)
По време на финансовата криза Комисията е разработила критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. За пръв път принципите за оценка на мерките за помощ са определени в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(299)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(300)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(301)
Тази рамка е била допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., което се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление след 1 август 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на помощта за осигуряване на ликвидност на банката (мярка L1)
(302)
Помощта за осигуряване на ликвидност, която вече е била получена от банката, е била одобрена окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на схемата (136). Всяка една бъдеща помощ за осигуряване на ликвидност за банката ще трябва да бъде предоставена по надлежно разрешена от Комисията схема. Комисията ще трябва да одобри условията на въпросната помощ преди предоставянето ѝ и следователно тя не е необходимо да се оценява по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(303)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A), е била осигурена по мярката за рекапитализация, одобрена през 2008 г. в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(304)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена след 1 август 2013 г., се оценява в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(305)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.5. Правно основание на оценката на съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C)
(306)
Съвместимостта на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., в което са определени нови изисквания по отношение на приноса на подчинените кредитори и на възнаграждението на управителите, и в съответствие със Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Съвместимостта на мярка C следва да бъде оценена също така въз основа на Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
(307)
Помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(308)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение 32, и тъй като банката не е можела да заеме достатъчно средства посредством редовни операции за рефинансиране, банката е имала нужда от гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозно затруднение, което би било причинено от неизпълнението на банката.
(309)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансирането за банката, тя е стимулирана в достатъчна степен с цел да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката трябва да заплаща лихва с […] базисни пункта по-висока от редовните операции за рефинансиране в рамките на Евросистемата. Освен това банката трябва да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на банката. Те следят отблизо нейното използване, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва от банката за финансирането на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта е ограничена до минималния необходим размер.
(310)
Подобно следене отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум, гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляване на разпространението на отрицателни последици, както е посочено в анализа в раздел 7.6, което допълнително гарантира, че зависимостта от помощ за осигуряване на ликвидност ще спре възможно най-скоро и че въпросната помощ е пропорционална.
(311)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 Г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 Г.
(312)
Както е посочено в съображение 201, помощта е съвместима в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (137): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(313)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(314)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото чрез тях се избягва фалита на банката. Без тях банката не би могла да продължи да извършва своите дейности, тъй като към края на 2012 г. (138) собственият ѝ капитал е бил отрицателен.
(315)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията отбеляза, че банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество банката е от системна важност за Гърция. Следователно неизпълнението на банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят заеми на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на банката. Освен това мерки B1, B2, B3, и B4 са били наложени главно поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за поддържането на финансовата стабилност в Гърция.
(316)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията изрази съмнения относно това дали непосредствено са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 130-132 от настоящото решение, гръцките органи са поели задължение да осъществят редица дейности, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на банката. Както е описано в съображения 102-104 и в съображение 111, банката е извършила мащабно преструктуриране на своите дейности, като вече са реализирани големи съкращения на разходите и продажби. Следователно съмненията на Комисията са били разсеяни.
(317)
В решението за откриване по отношение на Eurobank Комисията е изразила съмнения също така относно това дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, докато по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Комисията отбелязва, че описаните в съображения 131 и 132 поети задължения гарантират, че кредитните дейности на банката ще се осъществяват на търговска база и ежедневните ѝ дела ще бъдат предпазени от държавна намеса. Договорената между HFSF и банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защитата на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на банката.
(318)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. На тази база Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(319)
Според Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. мярката за помощ трябва да е необходима - от гледна точка на своя размер и форма - за постигането на целта. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(320)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес-тест, за да се гарантира, че основният капитал от първи ред ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Следователно на банката не е бил предоставен прекомерно висок капитал. Както е обяснено в съображение 316, били са предприети действия за намаляване на риска, че банката може да се нуждае от допълнителна помощ в бъдеще.
(321)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората междинни рекапитализации (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че те са били предоставени през май 2012 г. и през декември 2012 г. и са били осъществени чрез непарични вноски под формата на известия на EFSF. От датата на изплащането на тези известия на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получило като възнаграждение начислените лихви по известията на EFSF плюс такса 1 % (139). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Eurobank, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на междинната рекапитализация в стандартна рекапитализацията в обикновени акции, именно мярка B4). Макар че първата и втората междинни рекапитализации не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в преобразуването на първата и втората междинни рекапитализации, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на банката е намалял до 1,4 %. Това е сложило край на противоестествената ситуация, настъпила на датата на първата междинна рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни.
(322)
Освен това, предвид необичайния източник на затрудненията на банката, където загубите са следствие главно на опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националния ѝ пазар, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (140).
(323)
Мярка B3 представлява ангажимент за предоставяне на капитал. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е бил изпълнен посредством действителното вливане на капитал през май - юни 2013 г. - само пет месеца по-късно. Поради тази причина и поради посочените в съображение 322 причини е приемливо за въпросния ангажимент да не е изплатено възнаграждение.
(324)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в тази рекапитализация не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (141). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. капиталът на банката е бил отрицателен и пазарната ѝ капитализация е била едва няколкостотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след тази рекапитализация те са притежавали едва 1,4 % дялово участие в банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало само незначително въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 322, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията намира емисионната цена за достатъчно ниска.
(325)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване както от гледна точка на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(326)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на банката на търговска база, както е обяснено в съображения 131 и 132. Гръцките органи са поели задължение така също за забрана на придобиванията, както и по отношение на редица продажби в чужбина и на небанкови дейности в Гърция, посочени в съображение 133. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(327)
В банката е било назначено така също контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(328)
Накрая, на 16 април 2014 г. на Комисията беше представен нов подробен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(329)
В заключение може да се каже, че изразените в решението за откриване по отношение на Eurobank съмнения са били разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(330)
Следователно Комисията стига до заключението, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЗАКУПУВАНЕТО НА NEW TT BANK И NEA PROTON BANK ОТ СТРАНА НА БАНКАТА СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(331)
В точки 23 и 40 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки обикновено са в разрез със задълженията за ограничаване на разходите за преструктуриране и за ограничаване на нарушенията на конкуренцията. Освен това те могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на New TT Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на New TT Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(332)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време значително ще намали разходите за своята издръжка. Освен рационализирането на функциите на централата тя ще закрие повече от клоновете с марката „T Bank“ и някои от клоновете с марката „Hellenic Postbank“.
(333)
От гледна точка на позиции на ликвидност сделката оказва благоприятно въздействие така също върху съотношението на кредитите към депозитите на банката, като значително го понижава от прекомерно високото равнище, тъй като New TT Bank е имала значително повече депозити, отколкото кредити. По-специално в писмото си до HFSF от 8 юли 2013 г. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е била изложена на голям натиск през двете години преди сделката. Банката на Гърция е отбелязала, че банката е изгубила пазарни дялове в Гърция и че в значителна степен е разчитала на финансиране от Евросистемата и на спешна помощ за осигуряване на ликвидност. В писмото си Банката на Гърция се позовава на големия недостиг от финансиране, консолидираното съотношение на кредитите към депозитите от 132 % и влошеното мнение на клиентите по отношение на банката. В това писмо Банката на Гърция е отбелязала, че придобиването на New TT Bank от страна на банката би довело до „значително увеличение на депозитите на [банката], което ще подобри общия ѝ финансов профил, мнението на вложителите и способността ѝ да привлича нови депозити при по-привлекателни условия, отколкото понастоящем“.
(334)
Следователно придобиването допринася за подобряването на позицията на ликвидност на банката, която е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план. В писмо от службите на Комисията до HFSF от 8 юли 2013 г. Комисията признава положителното въздействие на придобиването. В същото писмо Комисията отбелязва, че проектът на плана за преструктуриране на банката, предоставен от гръцките органи преди придобиването на New TT Bank, не е отговарял на изискването за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план поради уязвимостта на счетоводния баланс на банката в края на периода на преструктуриране. В същото писмо Комисията посочва, че „придобиването на притежаващата много депозити [New TT Bank] би било от ключово значение за възстановяването на счетоводния баланс на [банката], а оттам и за възстановяването на нейната жизнеспособност в дългосрочен план“. Тази оценка е била обоснована предвид въздействието на едно подобно придобиване върху позицията на ликвидност на банката: „Въз основа на данните към края на 2012 г. придобиването незабавно би понижило съотношението на кредитите към депозитите от 155 на 123 % и следователно ще е възможно да бъде изпълнено изискването [на Комисията] [в] края на 2017 г.“
(335)
Следователно Комисията счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(336)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на банката.
(337)
Банката е заплатила покупната цена в нови акции, затова придобиването не е било финансирано с държавна помощ. В резултат на това капиталовата нужда, която е била създадена от плащането на покупната цена, незабавно е била покрита от емитирането на нови акции и затова плащането на покупната цена не е създало нетно увеличение на капиталовите нужди на банката. Нещо повече, HFSF е притежавал 100 % от New TT Bank, което предполага, че всички нови акции, емитирани от банката, са били предоставени на HFSF, т.е. на държавата.
(338)
Придобиването като такова няма да доведе до допълнителна държавна помощ, тъй като New TT Bank е била изпълнила своите регулаторни капиталови изисквания. Освен това тази междинна кредитна институция е била създадена само няколко месеца преди придобиването ѝ. Тъй като активите на банката в затруднение са били оценени и остойностени по справедлива стойност преди да бъдат прехвърлени на междинната кредитна институция, може да се приеме, че кредитният портфейл на New TT Bank не е съдържал никакви загуби, които да са били скрити или да не са били покрити по подходящ начин с провизии.
(339)
В заключение, предвид специфичните обстоятелства в настоящия случай, придобиването на New TT Bank по изключение не противоречи на принципа, че помощта трябва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването
(340)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането също така е посочено, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато те са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция, че процесът на придобиване трябва да бъде справедлив и че придобиването следва да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(341)
New TT Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(342)
Нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на New TT Bank, а процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (142), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(343)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New TT Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на New TT Bank
(344)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на уникалната по рода си ситуация, в която са изпаднали гръцките банки (143), и специфичните особености, свързани с придобиването на New TT Bank, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Nea Proton Bank със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху жизнеспособността на банката в дългосрочен план
(345)
От гледна точка на доходността на дейностите, извършените от банката придобивания ще подобрят възвръщането на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, тъй като сливането на две банки на един и същ географски пазар дава възможност за осъществяването на значителни синергии, например под формата на намаляване на персонала, закриване на клонове и по-ниски режийни разноски.
(346)
Придобиването на Nea Proton Bank дава възможност на банката да се възползва от синергии. Банката ще придобие клиентите и вложителите, като в същото време ще закрие повечето клонове и ще рационализира информационната система и функциите на централата. В резултат на сделката е понижено също така съотношението на кредитите към депозитите на банката, тъй като Nea Proton Bank е имала по-ниско съотношение на кредитите към депозитите. Към края на юни 2013 г. съотношение на нетните кредити към депозитите на банката е било около 135,79 %, докато съотношението на нетните кредити към депозитите на Nea Proton Bank е било приблизително 52,68 %.
(347)
В заключение може да се каже, че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Nea Proton Bank върху размера на помощта, от която банката е имала нужда
(348)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не трябва да се използва за придобиване на други дружества, а единствено за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(349)
Банката е платила символична цена за закупуването на Nea Proton Bank (едно евро), макар че придобитото дружество е било адекватно рекапитализирано преди продажбата. Тази рекапитализация е включвала провизии за бъдещи загуби по заеми и загуби от дейността (144). В резултат на това придобиването за едно евро на адекватно капитализираната банка не е увеличило капиталовите нужди на банката.
(350)
В заключение може да се каже, че придобиването на Nea Proton Bank не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Nea Proton Bank
(351)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подкрепа, за придобиването на конкурентни дружества.
(352)
Nea Proton Bank не е била жизнеспособна банка като самостоятелен субект. Консолидирането на тази банка е било поискано в МИФП от 15 май 2013 г. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(353)
Комисията отбелязва също така, че нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Nea Proton Bank и че процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен. Следователно банката не е изместила участник в търга, който не е получил подкрепа. Тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (145), Комисията приема, че резултатът от процеса на продажба гарантира условия на ефективна конкуренция в Гърция.
(354)
На този фон може да се заключи, че придобиването на New Proton Bank е съвместимо с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Nea Proton Bank
(355)
Комисията стига до заключението, че, с оглед на специфичните особености на придобиването на Nea Proton Bank, въпросното придобиване отговаря на изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ A, B1, B2, B3, B4 И C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И НА МЯРКА C СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 Г.
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(356)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които се е изправила банка, са следствие главно на кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило своя достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това 31,5 % от вземанията са били обменени за нови GGB с по-ниски лихвени проценти и по-далечни падежи. Държавата е изкупила обратно тези нови GGB от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и на рецесията в икономиката.
(357)
Мерки B1, B2, B3 и B4 са в размер на 5 839 млн. евро, което е приблизително равно на размера на загубата, която е била записана в резултат на програмата за PSI (5 781 млн. евро). В такъв случай и ако трудностите не произтичат главно от практики, свързани с прекомерно поемане на рискове, в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. е предвидено, че Комисията може да смекчи своите изисквания.
(358)
Комисията признава, че част от капиталовите нужди произтичат от редовна експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също така в съображения 58 и 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията съответно следва да бъдат смекчени пропорционално. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско.
(359)
Тъй като обаче гръцката икономика се е свила с около 25 % след 2008 г., банката трябва да приспособи своята организация, структура на разходите и търговска мрежа към тази нова среда, за да успее да възстанови доходността си. Следователно, въпреки отсъствието на съображения, свързани с моралния риск, банката трябва да преструктурира своята дейност в Гърция, за да осигури своята жизнеспособност в дългосрочен план.
(360)
Комисията отбелязва също така, че експозицията на банката на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази да някои други банки в Гърция. В резултат на това не всички загуби, свързани с GGB (загуби вследствие на програмата за PSI), могат да бъдат отдадени на редовната експозиция на финансова институция на държавния риск на собствената ѝ държава.
(361)
Вторият източник на загуби за банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (146).
(362)
Част от капиталовите нужди и загубите от кредити на банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия (Румъния, България, Полша и Украйна). Например през 2012 г. банката е записала загуби в Румъния, България и Украйна, докато тези дъщерни предприятия са се възползвали от вътрешногрупово финансиране в размер на 1,8 млрд. евро.
(363)
Извършените през 2012 г. стрес-тестове за определяне на капиталовите нужди на банката са показали също така, че част от капиталовите нужди е резултат от загуби по чуждестранни кредити. Прогнозите за загуби от въпросните кредити са били в размер на 1 228 млн. евро при базовия сценарий и 1 622 млн. евро при неблагоприятния сценарий.
(364)
В заключение, според точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г. се покрива значителна част от загубите и свързаната с тях нужда от помощ, което дава възможност на Комисията да облекчи своите изисквания. Част от нуждата от помощ произтича от загубите от гръцки заеми вследствие на изключително дълбоката и продължителна рецесия, а не от рисково кредитиране. Предоставената при такива обстоятелства помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(365)
Накрая, част от необходимостта от помощ идва от поемането на рискове от самата банка, по-специално по отношение на нейните чуждестранни дъщерни предприятия, и от по-големия брой на притежаваните от нея GGB.
7.6.2. Жизнеспособност
(366)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(367)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, ниската оперативна ефективност, нейната уязвима ликвидност и капиталовите позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които са разчитали на своето дружество майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(368)
Що се отнася до ликвидността и зависимостта на банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което ще помогне на банката така също да намали разходите за своето финансиране.
(369)
С описаното в съображение 127 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на банката ще бъде устойчива до края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също така позицията на ликвидност на банката и ще гарантира, че тя няма да е зависима от пазари на едро. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(370)
С оглед на намаляването на нейните разходи за финансиране банката също е поела задължение да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити, както е описано в съображение 127. Комисията отбелязва, че подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на банката преди включването на провизии.
(371)
От началото на кризата до момента банката значително е рационализирала своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите. До 2018 г. общите разходи на банката ще се понижат с още […] % спрямо 2013 г. (147) За постигането на тази цел банката е поела задължение да намали броя на своите клонове и служители в Гърция до максимум съответно […] и […] към 31 декември 2017 г. с максимални общи разходи в Гърция в размер на 800 млн. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на банката в новата пазарна среда.
(372)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 29,4 % от портфейла към 31 декември 2013 г. (148) Банката планира да създаде специален отдел, който да се занимава с управлението на необслужваните кредити. Тя е поела задължение също така да изпълни високите стандарти по отношение на своята кредитна политика, за да се увеличи до максимум стойността за банката на всеки етап от кредитния процес, както е описано в съображения 131 и 132.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(373)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на банката, като се има предвид, че HFSF притежава 95,23 % от акциите на банката към 31 декември 2013 г. Предвид опита на притежаваните от държавата банки в Гърция през 2013 г. е била договорена специална рамка за отношенията между банката и HFSF. С това споразумение се защитават ежедневните дела на банката от прекомерна намеса от страна на основния ѝ акционер, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела задължение също така да следи отблизо своята експозиция на свързани кредитополучатели.
(374)
В изменения през 2014 г. Закон за HFSF е предвидено, че записаните от HFSF акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. ще станат без право на глас, ако най-малко 50 % от увеличението на капитала от 2014 г. бъдат записани от частни инвеститори. Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, Комисията няма да изрази отрицателно становище по отношение на предоставения на частни акционери контрол, ако те инвестират в банката собствени средства в значителен размер. Комисията отбелязва, че ограничаването на правата на глас на HFSF няма да важи за гласувания, свързани с устава на банката или с корпоративни дела или други стратегически решения. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично ще възстанови всички свои права на глас, ако банката не изпълни своя план за преструктуриране. Тези разпоредби гарантират, че, макар че HFSF няма да се меси в ежедневните дейности на банката, той ще може да защитава своите интереси като акционер и като орган, отговарящ за осигуряването на правилното изпълнение на плана за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(375)
В миналото някои от международните дейности на банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал, ликвидност и доходност, както е обяснено в съображения 362 и 363.
(376)
В плана за преструктуриране е предвидена промяна на бизнес модела на банката в посока на превръщането ѝ в банка, която в по-голяма степен е съсредоточена върху […]. Банката вече е продала своето непечелившо дъщерно предприятие в Полша - EFG Poland. Тя е започнала също така да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на отпускане на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Банката планира да продаде […] дъщерното предприятие […] (149). Освен това тя допълнително ще преструктурира дейностите на […] и […] дъщерни предприятия преди потенциалната им продажба на по-късен етап, както е посочено в съображение 116.
(377)
Общата доходност на чуждестранните дейности ще бъде възстановена, считано от […] нататък. Към същата дата финансирането, което е предоставено на чуждестранните дъщерни предприятия, ще е намалено с […] спрямо равнището от 31 декември 2012 г.
(378)
Следователно Комисията вярва, че банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни дъщерни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 128 задължение да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните дъщерни предприятия на банката гарантира също така, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капитала или ликвидността.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(379)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че в края на периода на преструктуриране банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейния рисков профил. Всъщност възвръщаемостта на собствения капитал на банката ще възлезе на […] % през 2018 г. според базовия сценарий. В същото време се предвижда капиталовата позиция на банката да остане на задоволително ниво, тъй като съотношението на капиталовата адекватност няма да спада под […] % от 2014 г. нататък.
(380)
Накрая, Комисията отбелязва също така неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти (150). Планът за преструктуриране показва, че банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори според неблагоприятния сценарий - банката ще запази своята доходност в края на периода на преструктуриране, като през 2018 г. възвръщаемостта на собствения капитал ще бъде […] %, а съотношението на основния капитал от първи ред - […] %.
(381)
Извършените от Банката на Гърция стрес-тестове от 2013 г. потвърждават, че размерът на допълнителния капитал, който ще бъде набран през 2014 г., а именно 2 864 млн. евро, е достатъчен за покриване на базовия сценарий през периода на преструктуриране. Банката ще представи на Банката на Гърция също така план за условен капитал, съдържащ мерки, които ще бъдат осъществени, ако икономическата среда допълнително се влоши. Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Следователно изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди могат да се считат за един вид стрес-тест. За да заключи, че банката е жизнеспособна, Комисията не изисква банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като последните изчислени равнища представляват високо равнище на напрежение.
(382)
Друг положителен факт е, че банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позицията на ликвидност.
(383)
Следователно Комисията може да заключи, че банката е предприела достатъчни мерки за справяне с проблемите с жизнеспособността на гръцките вътрешни банкови дейности и на чуждестранните дейности.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
7.6.3.1. Оценка на съответствието на мерки A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(384)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва, по възможност, да поемат загубите на банката. Поетите от банката задължения следва да гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктуриране на първоначалните акционери и частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал на банката.
7.6.3.1.1. Собствен принос от банката: продажби и съкращаване на разходите
(385)
С оглед на повишаването на своята капиталова адекватност банката е продала значителна част от своите предприятия. Продажбата на големите ѝ дъщерни предприятия в Полша и Турция е подобрила нейната капиталова позиция с около 750 млн. евро. Тези продажби са подобрили също така позицията на ликвидност на банката. Увеличението на акционерния капитал на Eurobank Properties е дало възможност на банката да увеличи своя капитал с 200 млн. евро.
(386)
В плана за преструктуриране е предвидена продажбата на допълнителни активи в […] и […]. По-специално банката е поела ангажимент да намали размера на своите чуждестранни активи до 8,77 млрд. евро. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключване на допълнителното намаляване на нейния размер, банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]
(387)
Освен това банката е поела задължение допълнително да намали големината на своите чуждестранни дейности, ако има нужда от вливане на капитал от HFSF в размер на повече от 1 млрд. евро. При такъв сценарий банката би намалила своя портфейл от международни активи до най-много 3,5 млрд. евро. Ако вливането на капитал по мярка C е под 1 млрд. евро, ще трябва частните инвеститори да са влели най-малко 1,5 млрд. евро, т.е. повече от HFSF. Това по-голямо участие от страна на частните инвеститори в значителна степен би намалило размера на необходимата помощ, чрез което би повишило споделянето на тежестта.
(388)
Банката е поела задължение също така да продаде своето голямо и печелившо застрахователно дъщерно предприятие.
(389)
С цел да ограничи капиталовите си нужди банката е поела задължение да не използва капитал за подпомагане или за увеличаване на размера на своите чуждестранни дъщерни предприятия, както е описано в съображение 128. Освен това поетите задължения включват така също банката да не извършва допълнителни придобивания.
(390)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ допълнително ще се понижат до 2018 г. […]
(391)
Гръцките органи са поели задължение по-специално, че до […] банката няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус) в размер, надвишаващ […]. Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (151)
7.6.3.1.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(392)
Дяловите участия на съществуващите акционери на банката са били сериозно намалени чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Всъщност притежаваният от старите акционери дял е намалял от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. до едва 1,44 %. Комисията отбелязва също така, че банката не е плащала дивиденти в парични средства от 2008 г. Накрая, Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF ще влива допълнителен капитал само ако банката не успее да го набере на пазара при цена, която бъде счетена за разумна и е определена от двама независими оценители.
7.6.3.1.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(393)
Притежателите на подчинен дълг на банката са допринесли за плащането на разходите по преструктурирането на банката. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал. Общият размер на обменените пасиви възлиза на 748 млн. евро, като капиталовият доход е 565 млн. евро, както е описано в съображения 122 и 123.
(394)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, описана в съображение 133. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на частните инвеститори, притежаващи хибриден капитал в банката, и са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
(395)
В заключение може да се каже, че, като се имат предвид разгледаните в раздел 7.6.1 съображения, Комисията счита, че гръцките органи са предоставили достатъчно собствен принос и мерки за споделяне на тежестта с оглед на ограничаването на размера на мерките за помощ A, B1, B2, B3 и B4 до необходимия минимум.
7.6.3.2. Оценка на съответствието на мярка C със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(396)
Със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се допълва Съобщението относно преструктурирането и се призовава за споделяне на тежестта в по-голяма степен и банките, които получават капиталова подкрепа, да предприемат допълнителни мерки за ограничаване на помощта до минимум. В точка 29 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. се изисква държавата членка да докаже, че са използвани в максимална степен всички мерки за ограничаване на помощта до минимум. За тази цел държавата членка трябва да представи план за набиране на капитал, да гарантира подходящо споделяне на тежестта от акционерите и подчинените кредитори и да предотврати изтичането на средства преди приемането на решението за преструктуриране. Според Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. в плана за набиране на капитал следва да бъдат включи въпроси за правата, операции за доброволно управление на пасивите, продажби за увеличаване на капитала, мерки за намаляване на задлъжнялостта, неразпределяне на печалбата и други мерки като строги политики в областта на разходите и възнагражденията например.
(397)
В точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че, след като бъде установен недостиг на капитал, банката трябва да предотвратява изтичането на средства чрез редица мерки, целящи постигането на същия резултат като забрани за изплащане на дивиденти и купони, забрани за придобивания, забрани за заемане на лидерска позиция по отношение на цените или забрани за рекламиране. Комисията отбелязва, че банката вече е приложила такива забрани, тъй като те са включени в представения от гръцките органи списък с поетите задължения, както е посочено в съображение 133, и че банката не е изплащала никакви дивиденти в парични средства след 2008 г.
(398)
С ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C) се осигурява буфер, който да поеме бъдещите загуби, определени в стрес-теста, извършен от Банката на Гърция през 2013 г. и оповестен на 6 март 2014 г. Резултатите от стрес-теста показват, че при неблагоприятния сценарий банката има нужда от допълнителен капитал в размер на 2 945 млн. евро, за да покрие бъдещите си загуби. Мярка C обхваща само останалата капиталова нужда, която i) не може да бъде покрита чрез допълнителни продажби или мерки за подобряване на капиталовата структура (Комисията счита, че банката е анализирала всички потенциални продажби и е поела задължение да осъществи всички тези, които могат да намалят капиталовите ѝ нужди в рамките на представения на Банката на Гърция план за набиране на капитал); както и ii) не е покрита от частни инвеститори в рамките на увеличението на акционерния капитал, което ще се извърши през април 2014 г. Следователно този ангажимент не предоставя на банката прекомерно голям капитал.
(399)
Както е обяснено в съображения 385-395, още преди стрес-теста банката е предприела действия за ограничаване до минимум на размера на необходимия капитал. Ако в рамките на текущата операция за набиране на капитал банката успее да набере по-голямата част от необходимия капитал от частни инвеститори и допълнителната помощ, изплатена от HFSF, остане на ниво под 1 млрд. евро, тогава няма да бъде необходим допълнителен собствен принос от банката. Ако обаче изплатената по мярка C помощ надвишава това равнище, би било целесъобразно банката да продаде допълнителни дейности.
(400)
Що се отнася до споделянето на тежестта, в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че подходящото споделяне на тежестта налага акционерите, притежателите на хибриден капитал и притежателите на подчинен дълг да дадат своя принос преди да бъде предоставена помощ под формата на капиталова подкрепа. Комисията отбелязва, че гръцките органи са изменили своята национална нормативна уредба, за да се гарантира, че подчинените кредитори ще участват в разходите за преструктуриране на банката преди да бъде влят какъвто и да било допълнителен капитал в банката. Комисията отбелязва също така, че гръцките органи са поели задължение да изпълнят мерките, които са определени в член 6а от изменения през 2014 г. Закон за HFSF, предвиждащ разпределянето на недостига на капитал между притежателите на нейните капиталови инструменти и други подчинени пасиви, както може да е необходимо. Въпреки че това споделяне на тежестта ще се осъществи едва след датата на ангажимента за рекапитализация от 2014 г. (мярка C), въз основа на точка 45 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията счита, че са щели да бъдат получени несъразмерни резултати, ако задължителното преобразуване на подчинен дълг и хибриден капитал е трябвало да се осъществи още в момента на поемане на ангажимента. Ако банката е трябвало да набере достатъчно частен капитал, за да покрие цялата си капиталова нужда, идентифицирана в извършения от Банката на Гърция стрес-тест, преобразуването на притежателите на подчинен дълг би било несъразмерно. Следователно поетото от гръцките органи задължение за рекапитализация от подчинените кредитори преди действително на банката да бъде изплатена каквато и да било капиталова подкрепа е достатъчно, за да се гарантира надлежното споделяне на тежестта.
(401)
Освен това, за да се гарантира участието на собствениците на банката в максимална степен във възстановяването на адекватна капиталова база през периода на преструктуриране, банката ще задържи дивидентите и няма да плаща никакви купони, които не е задължена по закон да изплати. Следователно, в съответствие с точка 26 от Съобщението относно преструктурирането и точка 47 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., банката няма да използва държавна помощ, за да извършва плащания на собствени средства, ако печалбите не са достатъчни за осъществяването на въпросните плащания.
(402)
Банката е поела задължение също така, че до 31 декември 2017 г. няма да плаща на който и да било служител или управител общо годишно възнаграждение (работна заплата, пенсионни осигуровки, бонус), надвишаващо общото годишно възнаграждение на управителя на Банката на Гърция (без да се взема предвид евентуален доброволен частичен отказ от получаването на възнаграждение от страна на управителя). Освен това, ако HFSF трябва да запише някакви акции в банката, гръцките органи са поели задължение да прилагат горна граница на заплатите в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (152)
(403)
Комисията трябва да оцени дали този ангажимент, покриващ и двата сценария, отговаря на определените в Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. изисквания.
(404)
В първия сценарий, при който HFSF всъщност не влива нов капитал в банката, включената в мярка C помощ ще бъде ограничена единствено до поемането на ангажимент за участие в увеличаване на капитала и HFSF няма да изплати нито едно евро, тъй като всички нови акции ще са записани от частни инвеститори. В Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. е предвидено, че ограничението на възнаграждението може да приключи, когато помощта бъде върната. Помощта обаче, която е включена в подобен ангажимент за участие в евентуално увеличение на капитала, не може да бъде върната, ако въпросният ангажимент така и не бъде приложен на практика (тъй като държавата няма да е изплатила никакви средства на банката). При такива обстоятелства Комисията може да приеме, че ограничението на възнаграждението важи за определен период от време. Комисията счита, че поетото от гръцките органи задължение, което продължава до 31 декември 2017 г. (т.е. три години и осем месеца, като приключва една година преди края на периода на плана за преструктуриране), представлява правилно прилагане на последния параграф на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Тъй като годишното възнаграждение на управителя на Банката на Гърция е по-ниско от горната граница, предвидена във втория абзац на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., и тъй като задължението ще важи за цялата група, Комисията счита, че предложеното от гръцките органи задължение за случая, в който HFSF не записва никакви акции в рамките на планираното увеличение на капитала, отговаря на точка 38 от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
(405)
При втория сценарий, при който HFSF ще трябва да запише всички акции в банката, гръцките органи са поели задължение да изменят ангажимента, за да го приведат в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Комисията отбелязва, че, ако HFSF трябва да запише някакви акции, за да се запази съответствието със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., продължителността на ограничението на възнаграждението ще трябва да бъде променена, за да е валидно до по-ранната дата от края на плана за преструктуриране - 31 декември 2018 г. - или сделка, равностойна на връщането на помощта. Тъй като обикновените акции не могат да бъдат върнати от банката, Комисията приема, че продажбата на акциите на вторичния пазар с печалба, би могла да се счита за равностойна на връщане на помощта.
(406)
В заключение може да се каже, че и при двата сценария задължението за ограничаване на възнаграждението, което гръцките органи са поели, отговаря на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г..
(407)
Що се отнася до възнаграждението за държавата, в Съобщението относно удължаването от 2011 г. се изисква новите акции да бъдат емитирани с отстъпка от пазарната цена след корекция по отношение на ефекта на разреждането. Комисията отбелязва, че с това изискване се цели да се гарантира, че държавата ще получи достатъчно възнаграждение за своето дялово участие в банката и че дяловите участия на старите акционери ще бъдат съответно намалени. В случая с мярка C държавата вече е основният акционер в банката, притежаващ повече от 90 % от акциите. Следователно прекомерно голямата отстъпка от пазарната цена би намалила възнаграждението на държавата по мярка B4 и може да доведе до предоставянето на помощ на инвеститорите, ако вследствие на отстъпката бъде намалена стойността на банката. С цел да се избегне подобна ситуация цената на записване не може да бъде по-ниска от долната граница на цената, определена въз основа на две оценки, извършени от независими оценители. Следователно подробните договорености относно определянето на цената защитават HFSF от прекомерно намаляване на дяловото му участие от страна на новите инвеститори, като в същото време гарантират, че HFSF ще запише новите акции при цена, която отразява стойността на банката. При тези обстоятелства Комисията може да приеме, че новите акции могат да бъдат емитирани с по-малка отстъпка от текущата пазарна цена спрямо предвидената в Съобщението относно удължаването от 2011 г., и счита, че долната граница на цената е приемлива.
(408)
Ако акциите са били емитирани при по-висока цена, е имало риск частните инвеститори да се откажат от участие в увеличението на акционерния капитал, а това от своя страна би ограничило набирането на частен капитал.
(409)
Следователно Комисията счита, че равнището на собствения принос и споделянето на тежестта са целесъобразни за мярка C.
7.6.3.3. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(410)
Комисията отбелязва, че, в сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта под формата на продажба на активи са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. С оглед обаче на разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, в съответствие с които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта, може да се счита, че планът за преструктуриране осигурява достатъчни мерки за собствен принос и споделяне на тежестта.
(411)
Планът за преструктуриране съответства също така на изискванията на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. по отношение на мярка C.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(412)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(413)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че банката е получила капитал от държавата в размер на 16 % от нейните RWA (с изключение на мярка C). С мярка C пред банката е поет ангажимент за вливане на допълнителна сума в размер на 2 864 млрд. евро, при което общата капиталова помощ ще достигне 23,7 % от RWA на банката. Освен капиталовата подкрепа банката е получила също така помощ за осигуряване на ликвидност. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 13 600 млн. евро към 15 април 2011 г. и 13 932 млн. евро към 30 ноември 2013 г., представляващи 17 % от счетоводния баланс на банката към същата дата. Банката се е възползвала също така от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 12 млрд. евро към 31 декември 2012 г., представляваща 18 % от счетоводния баланс на банката към тази дата. Следователно необходимостта от осъществяването на мерки за ограничаване на потенциалните нарушения на конкуренцията е обоснована с оглед на относително големия размер на помощта. В допълнение пазарният дял на банката в Гърция е голям - пазарни дялове от 17 % за кредити и 12 % за депозити към 31 декември 2012 г. Придобиванията на New TT Bank и Nea Proton Bank са увеличили пазарните дялове на банката до 20,7 % за кредити и 18,8 % за депозити през септември 2013 г. (153)
(414)
Комисията напомня, че затрудненията на банката се дължат главно на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, разкъсваща гръцката икономика от 2008 г. насам, както беше отбелязано в съображение 69 от решението за откриване по отношение на Eurobank. Необходимостта от справяне с моралните рискове е по-малка, тъй като банката не изглежда да е поемала прекомерни рискове. Както е посочено в раздел 7.6.1, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи така също за необходимостта от мерки за намаляването им. Поради тези причини по изключение Комисията може да приеме, че, въпреки големия размер на помощта, в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция.
(415)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на банката да продължи да осъществява своите банкови дейности на чуждестранни пазари и своите застрахователни дейности в Гърция.
(416)
В това отношение Комисията отбелязва, в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, поетото от банката задължение да продаде своите застрахователни дейности до […], задължението ѝ да намали размера на своите международни активи до 31 декември 2018 г., което вероятно ще наложи извършването на допълнителни продажби в […] и […], както и задължението ѝ да не използва помощ за финансиране на растежа на тези дружества. Комисията счита, че би било пропорционално намалението на чуждестранните активи да е по-голямо, ако HFSF изплати на банката по мярка C допълнителна капиталова помощ в размер над 1 млрд. евро. Както е посочено в съображение 29, подобно плащане би предизвикало по-голямо нарушение на конкуренцията вследствие на помощта, отколкото само поемането на ангажимент за участие в увеличението на капитала. Ако обаче допълнителният влят капитал е под 1 млрд. евро, ще се наложи по-голямо участие - от поне 1,5 млрд. евро - от страна на частни инвеститори. Освен това по-голямото частно участие би представлявало допълнително споделяне на тежестта, както е обяснено в съображение 388. В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на мерките за споделяне на тежестта се взема предвид както цената, която е платена за получената от държавата помощ, така и степента на споделяне на тежестта. Следователно, ако HFSF влее под 1 млрд. евро, допълнителните нарушения на конкуренцията ще са ограничени.
(417)
Гръцките органи са поели задължение също така за забрана на придобиванията, с което се гарантира, че банката няма да използва получената държавна помощ, за да придобива каквито и да било нови предприятия. Тази забрана допринася да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагането на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не за реализиране на растеж например на чуждестранните пазари.
(418)
Задължението за намаляване на лихвата, която се плаща по гръцки депозити от неустойчиво високите нива също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично благодарение на задължението за спазването на строги правила по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, няма да се допусне нарушаване от страна на банката на конкуренцията на гръцкия пазар вследствие на нецелесъобразни стратегии за ценообразуване по кредити за потребителите.
(419)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.7. МОНИТОРИНГ
(420)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите ангажименти (154), гръцките органи ще осигурят контролиращо доверено лице, което вече е било назначено от банката с одобрението на Комисията, да следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(421)
Комисията счита, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. Комисията обаче счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложенията, гарантира възстановяването на жизнеспособността на банката в дългосрочен план, е достатъчен от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос и е целесъобразен и пропорционален, за да бъдат компенсирани нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ. Планът за преструктуриране и поетите задължения изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането и следователно мерките за помощ могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени или планирани от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank Ergasias SA. („Eurobank“) от Банката на Гърция и гарантирана от Република Гърция (мярка L2);
б)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност (HFSF) на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
д)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF след увеличението на акционерния капитал в размер на 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. по Закон 3864/2010 за HFSL, с неговите изменения (мярка C);
е)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставен от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A и всички нейни дъщерни предприятия (гръцки и чуждестранни дъщерни предприятия и клонове както банкови, така и небанкови), представен на 16 април 2014 г., и поетите задължения от страна на гръцките органи на 16 април 2014 г., следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 950 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Eurobank през май 2009 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Eurobank от Банката на Гърция и гарантирана от гръцките органи след юли 2011 г. в размер на 12 млрд. евро, считано от 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа междинна рекапитализация в размер на 3 970 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора междинна рекапитализация в размер на 1 341 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 528 млн. евро, предоставено от HFSF на Eurobank на 21 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 839 млн. евро, предоставена от HFSF на Eurobank през май 2013 г. (мярка B4);
ж)
ангажимент за рекапитализация в размер на 2 864 млн. евро, поет от HFSF към Eurobank след увеличението на акционерния капитал с 2 864 млн. евро, одобрено на извънредното събрание на акционерите на 12 април 2014 г. в съответствие със Закон 3864/2010 за HFSL с неговите изменения (мярка C);
з)
вливане на капитал в размер на 80 млн. евро, предоставено от гръцките органи на Proton Bank през май 2009 г. (мярка Pr1);
и)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 1 121,6 млн. евро от Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (Гръцкия фонд за гарантиране на депозитите и инвестициите) (HDIGF) и HFSF за дейностите, прехвърлени от Proton Bank на Nea Proton Bank, през октомври 2011 г. и май 2012 г. (мярка NP1);
й)
вливане на капитал в общ размер на 515 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank през октомври 2011 г., февруари 2012 г., август 2012 г. и декември 2012 г. (мярка NP2);
к)
вливане на капитал в размер на 395 млн. евро, предоставено от HFSF на Nea Proton Bank на 28 август 2013 г. (мярка NP3);
л)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 677 млн. евро от HDIGF и HFSF за дейностите, прехвърлени от T Bank на Hellenic Postbank („TT Bank“), през декември 2011 г. и февруари 2013 г. (мярка T);
м)
вливане на капитал в размер на 224,96 млн. евро, предоставено от гръцките органи на TT Bank през май 2009 г. (мярка TT);
н)
покриване на общия недостиг от финансиране в размер на 3 732,6 млн. евро от HFSF за дейностите, прехвърлени от TT Bank на New Hellenic Postbank („New TT Bank“) през януари и юни 2013 г. (мярка NTT1);
о)
вливане на капитал в размер на 500 млн. евро, предоставено от HFSF на New TT Bank на 29 януари 2013 г. (мярка NTT2).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 29 април 2014 година.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 29 de abril de 2014
relativa a la ayuda estatal SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) concedida por Grecia al grupo Eurobank relacionada con: la recapitalización y reestructuración de Eurobank Ergasias, S.A.; la ayuda de reestructuración a Proton Bank mediante la creación y capitalización de Nea Proton y la recapitalización adicional de Proton Bank por el Fondo Griego de Estabilidad Financiera; la resolución de Hellenic Postbank mediante la creación de un banco puente
[notificada con el número C(2014) 2933]
(El texto en lengua inglesa es el único auténtico)
(2014/885/UE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 108, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los Estados miembros y otros interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las citadas disposiciones (1),
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. PROCEDIMIENTOS RELACIONADOS CON EL GRUPO EUROBANK (2) (EN LO SUCESIVO DENOMINADO «EL BANCO» (3))
1)
Mediante Decisión de 19 de noviembre de 2008, la Comisión aprobó un régimen denominado «Medidas de apoyo a las instituciones de crédito griegas» (en lo sucesivo denominado «el régimen») destinado a garantizar la estabilidad del sistema financiero. El régimen contempla la concesión de ayudas mediante tres medidas: recapitalización, garantía de préstamos y deuda pública (4). En mayo de 2009, EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) fue recapitalizado por Grecia en virtud de la medida de recapitalización.
2)
El considerando 14 de la Decisión de 19 de noviembre de 2008 establecía que se notificaría a la Comisión un plan de reestructuración con respecto a los beneficiarios de la medida de recapitalización.
3)
El 2 de agosto de 2010, las autoridades griegas presentaron a la Comisión un plan de reestructuración del grupo Eurobank (en lo sucesivo denominado «el Banco»). La Comisión registró el plan, sus posteriores actualizaciones y la información complementaria presentada por las autoridades griegas, como asunto SA.30342 (PN26/2010) y, posteriormente, como asunto SA.32789 (2011/PN).
4)
El Banco se ha beneficiado en repetidas ocasiones de garantías estatales sobre instrumentos de deuda y de préstamos concedidos en el marco del régimen (6) y también de provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado.
5)
El 20 de abril de 2012, el Fondo Griego de Estabilidad Financiera (FGEF) facilitó al Banco una carta en la que se comprometía a participar en un proyecto de ampliación del capital social del Banco. El 28 de mayo de 2012, el FGEF concedió al Banco una recapitalización puente de 3 970 millones EUR (en lo sucesivo denominada «la primera recapitalización puente»).
6)
En mayo de 2012, las autoridades griegas notificaron a la Comisión que habían recibido la carta de compromiso del FGEF en favor del Banco. La Comisión la registró como ayuda no notificada [asunto SA.34825 (2012/NN)], puesto que la medida ya se había ejecutado.
7)
El 27 de julio de 2012, la Comisión incoó un procedimiento formal de investigación con respecto a la primera recapitalización puente (en lo sucesivo denominada «la Decisión de incoación») (7).
8)
En diciembre de 2012, el FGEF concedió al Banco una segunda recapitalización puente de 1 341 millones EUR («la segunda recapitalización puente»). El 21 de diciembre de 2012, el FGEF facilitó también al Banco un compromiso escrito de su participación en una ampliación del capital social del Banco y en la emisión de instrumentos de capital convertibles por un importe total máximo de 528 millones EUR (8). Las autoridades griegas notificaron dichas medidas a la Comisión el 27 de diciembre de 2012.
9)
En mayo de 2013, el FGEF participó en la ampliación del capital social del Banco, acordada en diciembre de 2012, que convirtió la primera y segunda recapitalizaciones puente en capital e inyectó en el Banco un importe adicional de 528 millones EUR de capital (en lo sucesivo denominada «la recapitalización de la primavera de 2013»).
10)
El 19 de diciembre de 2013, las autoridades griegas presentaron a la Comisión información sobre las condiciones de la recapitalización de la primavera de 2013.
11)
El 31 de marzo de 2014, el FGEF remitió al Banco una carta de compromiso sobre su participación en un proyecto de ampliación del capital social del Banco.
12)
El 16 de abril de 2014, las autoridades griegas presentaron a la Comisión un plan de reestructuración definitivo del Banco (en lo sucesivo denominado «el plan de reestructuración»). También le notificaron el compromiso del FGEF de suscribir plenamente la inminente recapitalización del Banco. En la misma fecha presentaron información sobre la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado, señalando su intención de seguir prestando al Banco dicho apoyo a la liquidez, así como garantías estatales sobre instrumentos de deuda pública y obligaciones del Estado concedidas en el marco del régimen (9).
13)
La Comisión celebró numerosas reuniones y teleconferencias e intercambió correos electrónicos con representantes de las autoridades griegas y del Banco.
14)
Grecia acepta excepcionalmente que la presente Decisión sea adoptada únicamente en lengua inglesa.
1.2. PROCEDIMIENTO RELATIVO A LAS ACTIVIDADES ADQUIRIDAS
1.2.1. Procedimiento relativo a Nea Proton Bank
15)
El 26 de julio de 2012, la Comisión adoptó una Decisión relativa a la ayuda estatal SA.34488 (2012/C) «Ayuda a Nea Proton Bank a través de la creación y capitalización de Nea Proton Bank» (en lo sucesivo denominada «la Decisión de incoación Nea Proton») (10). Mediante dicha Decisión, la Comisión incoó un procedimiento de investigación formal en relación con: i) la financiación por parte del régimen de resolución del Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF) y del FGEF del déficit de financiación de 1 121,6 millones EUR entre los activos y pasivos de Proton Bank que habían sido transferidos a Nea Proton Bank; ii) una aportación de capital social inicial de 250 millones EUR por parte del FGEF a Nea Proton Bank, y iii) una aportación de capital adicional de 300 millones EUR por parte del FGEF a Nea Proton Bank que estaba prevista desde el momento de la adopción de la Decisión de incoación Nea Proton. La Comisión invitó a Grecia a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pudiera contribuir a evaluar las medidas de ayuda. La sección 1 de la Decisión de incoación Nea Proton describía detalladamente el procedimiento relativo a Proton Bank, incluida la resolución de Proton Bank, la creación de Nea Proton Bank, la financiación del déficit de financiación y el capital social inicial aportado por el FGEF a Nea Proton Bank.
16)
El 1 de agosto de 2012, el FGEF suscribió capital social adicional en Nea Proton Bank por un importe de 230 millones EUR.
17)
El 5 de septiembre de 2012, Grecia presentó sus observaciones sobre la Decisión de incoación Nea Proton, que habían sido preparadas por el Banco de Grecia y el FGEF.
18)
El 31 de diciembre de 2012, el FGEF suscribió capital adicional en Nea Proton Bank por un importe de 35 millones EUR.
19)
En mayo de 2013, el FGEF puso en marcha el proceso de venta de Nea Proton Bank.
20)
El 12 de julio de 2013, las autoridades griegas informaron a la Comisión de su intención de adquirir Nea Proton Bank. La Comisión respondió el 15 de julio de 2013.
21)
El 15 de julio de 2013, el Banco firmó un acuerdo vinculante con el FGEF para adquirir la totalidad de las acciones y derechos de voto de Nea Proton Bank por un precio de 1 EUR y el FGEF se comprometió a recapitalizar Nea Proton Bank, antes de su cesión, con 395 millones EUR en efectivo.
22)
El 29 de julio de 2013, las autoridades griegas notificaron a la Comisión la aportación de capital de 395 millones EUR a Nea Proton Bank.
1.2.2. Procedimiento relativo a New TT Bank
23)
El 6 de mayo de 2013, la Comisión adoptó una Decisión relativa a la ayuda estatal SA.31155 (2013/C) «Ayuda estatal a Hellenic Postbank S.A. mediante la creación y capitalización de la entidad puente New TT Hellenic Postbank S.A.» (en lo sucesivo denominada «la Decisión de incoación New TT») (11). En dicha Decisión, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal por lo que se refiere a: i) una aportación de capital de 500 millones EUR por parte del FGEF a New TT Hellenic Postbank S.A. (en lo sucesivo denominado «New TT Bank»); ii) una financiación de 4 100 millones EUR (12) del déficit de financiación (13) resultante de la transferencia de las actividades bancarias de Hellenic Postbank S.A. (en lo sucesivo denominado «TT Bank») a New TT Bank; iii) una aportación de capital en TT Bank de 224,96 millones EUR por parte de Grecia en forma de acciones preferentes en el marco del régimen, y iv) una intervención por importe de 680 millones EUR por parte del HDIGF en favor de los activos de T Bank S.A. (en lo sucesivo denominado «T Bank»), que habían sido transferidos a TT Bank. La Comisión invitó a Grecia a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pudiese ayudar a evaluar la ayuda de reestructuración. La sección 1 de la Decisión de incoación de New TT describe en detalle los procedimientos relativos a la resolución de T Bank a través de su venta a TT Bank y la resolución de TT Bank mediante la creación de New TT Bank.
24)
En junio de 2013, el FGEF puso en marcha el procedimiento para la venta de New TT Bank.
25)
El 15 de julio de 2013, las autoridades griegas informaron a la Comisión de la decisión del FGEF de vender New TT Bank al Banco y los motivos de tal decisión.
26)
El 15 de julio de 2013, el Banco firmó un acuerdo vinculante con el FGEF para adquirir la totalidad de las acciones y derechos de voto de New TT Bank.
27)
El 19 de julio de 2013, Grecia presentó sus observaciones sobre la Decisión de incoación New TT.
2. DESCRIPCIÓN
2.1. EL BANCO Y SUS DIFICULTADES
2.1.1. Contexto general del sector bancario griego
28)
El PIB real de Grecia disminuyó un 20 % entre 2008 y 2012, como se muestra en el cuadro 1. En consecuencia, los bancos griegos registraron un rápido aumento de la tasa de impago de los préstamos a las empresas y hogares griegos (14). Estas circunstancias afectaron negativamente al rendimiento de los activos de las entidades bancarias griegas y generaron necesidades de capital.
Cuadro 1
Crecimiento del PIB real en Grecia, 2008-2013
Grecia
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Crecimiento del PIB real (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
-
Fuente:
Eurostat, disponible en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
29)
Además, en febrero de 2012, Grecia estableció un intercambio de obligaciones del sector privado conocido como «participación del sector privado» (en lo sucesivo denominado «el Programa PSI»). Los bancos griegos participaron en el Programa PSI, en el curso del cual el Gobierno griego ofreció nuevas garantías a los obligacionistas privados existentes (incluidas nuevas obligaciones de deuda pública griega), obligaciones ligadas al PIB y notas de pago del Programa PSI emitidas por el Fondo Europeo de Estabilidad Financiera (FEEF) a cambio de los nuevas obligaciones de deuda pública griega, con una quita nominal del 53,5 % y vencimientos más largos (15). Las autoridades griegas anunciaron los resultados de dicho intercambio de obligaciones el 9 de marzo de 2012 (16). El intercambio conllevó pérdidas significativas para los obligacionistas (estimadas por término medio, por el Banco de Grecia, en el 78 % del importe nominal de las antiguas obligaciones de deuda pública griega para los bancos griegos) y necesidades de capital que se anotaron con carácter retroactivo en los estados financieros de los bancos griegos correspondientes a 2011.
Cuadro 2
Total de pérdidas de los principales bancos griegos en el marco del Programa PSI (millones EUR)
Banco
Importe nominal de las obligaciones de deuda pública griega
Importe nominal de los préstamos estatales
Importe nominal total
Pérdidas para el sector privado derivadas de las obligaciones de deuda pública griega
Pérdida para el sector privado derivadas de obligaciones estatales
Pérdidas l de PSI
Pérdida/ISP bruta total de capital básico de nivel 1 (17) (%)
Pérdidas brutas totales del sector privado/activos totales (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Fuente:
Banco de Grecia, Informe sobre la recapitalización y reestructuración del sector bancario griego, diciembre de 2012, p. 14.
30)
Dado que los bancos griegos se enfrentaron a importantes déficits de capital como resultado del Programa PSI y a la prolongada recesión, el Memorando de Política Económica y Financiera (MPEF) del segundo programa de ajuste para Grecia celebrado entre el Gobierno griego, la Unión Europea, el Fondo Monetario Internacional (FMI) y el Banco Central Europeo (BCE), el 11 de marzo de 2012, destinó fondos a la recapitalización de los bancos. Las autoridades griegas cifraron el total de las necesidades de recapitalización bancaria y los costes de resolución que debían financiarse en el marco de este Programa en 50 000 millones EUR (18). Este importe se calculó sobre la base de una prueba de resistencia llevada a cabo por el Banco de Grecia para el período comprendido entre diciembre de 2011 y diciembre de 2014 (en lo sucesivo denominada «la prueba de resistencia de 2012»), que se basó en previsiones de las pérdidas crediticias realizadas por Blackrock (19). Los fondos para la recapitalización de los bancos griegos están disponibles por intermediación del FGEF. En el cuadro 3 se resume el cálculo de las necesidades de capital de los principales bancos griegos resultantes de la prueba de resistencia de 2012.
Cuadro 3
Prueba de resistencia de 2012: necesidades de capital de los principales bancos griegos (millones EUR)
Banco
Capital básico de nivel 1 de referencia (diciembre 2011)
Pérdida bruta total del sector privado
(diciembre 2011)
Provisiones relativas al sector privado
(junio 2011)
Previsiones de pérdidas brutas
acumuladas para el riesgo de crédito
Reservas dotadas para préstamos incobrables
(diciembre 2011)
Generación de capital interno
Objetivo de coeficiente de capital básico de nivel 1 (diciembre 2014)
Necesidades de capital
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alfa
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Fuente:
Banco de Grecia, Informe sobre la recapitalización y reestructuración del sector bancario griego, diciembre de 2012, p. 8.
31)
De conformidad con el MPEF de marzo de 2012, «los bancos que presenten planes viables de obtención de capital tendrán la oportunidad de solicitar y recibir apoyo público de tal forma que se preserven los incentivos al sector privado para aportar capital y, por lo tanto, se reduzca al mínimo la carga para los contribuyentes» (20). El Banco de Grecia había puesto de manifiesto que solo los cuatro mayores bancos (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank y Alpha Bank) eran viables (21). Estos bancos recibieron una primera recapitalización del FGEF en mayo de 2012.
32)
Los depósitos nacionales en los bancos de Grecia disminuyeron un 37 % entre finales de 2009 y junio de 2012 debido a la recesión y a la incertidumbre política. Los bancos se vieron obligados a pagar tipos de interés más elevados para intentar retener los depósitos. Los costes de los depósitos aumentaron, reduciendo el margen neto de beneficio de los bancos. Como los bancos griegos estaban excluidos de los mercados de financiación mayorista, pasaron a ser totalmente dependientes de la financiación del Eurosistema (22), presentándose una parte creciente de la misma en forma de provisión urgente de liquidez concedida por el Banco de Grecia. Los importes que esos bancos obtuvieron fueron especialmente cuantiosos en el segundo semestre de 2012.
33)
Tras las elecciones celebradas en junio de 2012, los depósitos comenzaron a crecer de nuevo. La financiación total del Eurosistema a los bancos griegos ha disminuido desde el 31 de diciembre de 2012.
34)
El 3 de diciembre de 2012, Grecia lanzó un programa de recompra de las nuevas obligaciones de deuda pública griega recibidas en el marco del Programa PSI, a precios que oscilaban entre el 30,2 % y el 40,1 % de su valor nominal (23). Los bancos griegos participaron en dicho programa de recompra, que se tradujo en nuevas pérdidas en sus balances puesto que la pérdida contable (es decir, la diferencia entre el valor de mercado y el valor nominal) contabilizada en el momento del Programa PSI pasó a ser definitiva e irreversible (24).
35)
En diciembre de 2012, los cuatro grandes bancos griegos recibieron una segunda recapitalización del FGEF.
36)
En el otoño de 2013, el Banco de Grecia puso en marcha una nueva prueba de resistencia para evaluar la solidez de la posición de capital de las entidades bancarias griegas en el contexto de una hipótesis de referencia y una hipótesis adversa.
37)
En julio de 2013, el Banco de Grecia encargó a un asesor que realizase un diagnóstico sobre las carteras de préstamos de todos los bancos griegos. El asesor realizó proyecciones sobre pérdida de crédito en dichas carteras y en los préstamos con riesgo griego en las sucursales y filiales extranjeras en un plazo de tres años y medio y durante toda la vigencia de los préstamos. El análisis aportó proyecciones sobre pérdida de crédito en dos hipótesis macroeconómicas, una de referencia y otra adversa. Las pérdidas de crédito de las carteras de préstamos exteriores fueron estimadas por el Banco de Grecia a partir de datos facilitados por el asesor.
38)
Sobre la base de la evaluación del asesor, el Banco de Grecia realizó una evaluación de las necesidades de capital con el apoyo técnico de un segundo asesor.
39)
Los elementos clave de la evaluación de las necesidades de capital según la prueba de resistencia de 2013 fueron: i) las proyecciones sobre pérdida de crédito (25) de las carteras de préstamos de los bancos sobre una base consolidada para los riesgos griegos y los riesgos extranjeros, netas de las reservas de préstamos vigentes, y ii) la rentabilidad operativa estimada de los bancos para el período de junio de 2013 a diciembre de 2016, basada en una estimación prudente de los planes de reestructuración presentados al Banco de Grecia durante el cuarto trimestre de 2013. En el cuadro 4 se resume el cálculo de las necesidades de capital de los principales bancos griegos sobre una base consolidada y con arreglo a la hipótesis de referencia para las pruebas de resistencia de 2013.
Cuadro 4
Prueba de resistencia de 2013: necesidades de capital de los bancos griegos sobre una base consolidada en la hipótesis de referencia (millones EUR)
Bancos
Referencia de capital básico de nivel 1 (junio de 2013) (1)
Reservas para préstamos incobrables (junio
2013) (2)
Proyecciones sobre pérdida de crédito para riesgos griegos (3)
Proyecciones sobre pérdida de crédito para riesgos exterior es (26) (4)
Generación de capital interno (5)
Coeficiente de capital básico de nivel 1 de la prueba de resistencia (diciembre 2016) (6)
Necesidades de capital
(7) = (6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Fuente:
Banco de Grecia, Pruebas de resistencia de 2013 del sector bancario griego, marzo 2014, p. 42.
40)
El 6 de marzo de 2013, el Banco de Grecia informó de los resultados de las pruebas de resistencia de 2013 y pidió a los bancos que, para mediados de abril de 2014, presentasen sus planes de obtención de capital para cubrir las necesidades de capital en la hipótesis de referencia.
2.1.2. Actividades económicas del Banco
41)
El Banco ofrece servicios bancarios universales a hogares y empresas, principalmente en Grecia y en el este y sudeste de Europa (Chipre, Rumanía, Bulgaria, Serbia y Ucrania), con toda la gama de productos y servicios bancarios y financieros. Realiza su actividad en el sector minorista, de banca empresarial y privada, la gestión de activos, seguros, tesorería, mercados de capitales y otros servicios. El Banco es una sociedad constituida en Grecia y sus acciones se cotizan en la Bolsa de Atenas. El 31 de diciembre de 2012, el Banco empleaba un total de 17 427 personas, aproximadamente la mitad de ellas en el este y sureste de Europa y la otra mitad en Grecia (29).
42)
El Banco participó en el Programa PSI, intercambiando obligaciones de deuda pública griega y préstamos del Estado por un valor nominal de 7 336 millones EUR. Su carga total relacionada con el Programa PSI ascendía a unos 5 781 millones EUR antes de impuestos y fue enteramente registrada en su contabilidad de 2011 (30). Durante el programa de recompra de diciembre de 2012, el Banco vendió las nuevas obligaciones de deuda pública griega que había recibido en el marco del Programa PSI con un descuento importante con respecto al valor nominal. Dicha venta cristalizó sus pérdidas en las nuevas obligaciones de deuda pública griega.
43)
Las cifras clave del Banco en los meses de diciembre de 2010, 2011, 2012 y 2013 (datos consolidados) se presentan en el cuadro 5.
Cuadro 5
Cifras clave de Eurobank en 2010, 2011, 2012 y 2013
Beneficios y pérdidas
(en millones EUR)
2010
2011
2012
2013
(incluye New TT Bank y Nea Proton Bank desde la fecha de su adquisición)
Ingresos netos por intereses
2 103
2 965
1 461
1 294
Total de ingresos operativos
2 730
2 226
1 755
1 587
Total gastos de funcionamiento
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Ingresos antes de provisiones
1 450
1 103
703
516
Pérdidas por riesgo de crédito
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Pérdidas del PSI
-6 012
- 363
Otras pérdidas
- 737
- 373
- 522
Resultado neto del ejercicio
84
-5 496
-1 440
-1 157
Cifras selectivas sobre volúmenes (millones EUR)
31.12.2010
31.12.2011
31.12.2011
31.12.2013 (incluye New TT Bank y Nea Proton Bank)
Total préstamos y anticipos a clientes
53 412
48 094
43 171
45 610
Depósitos totales
41 173
32 459
30 752
41 535
Total activos
87 188
76 822
67 653
77 586
Capital total (31)
6 094
875
- 685
4 523
Fuentes:
2013: Resultados financieros del ejercicio 2013 - Estados financieros consolidados, pp. 3 y 4 http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 y 2011: Resultados financieros del ejercicio 2012 - Estados financieros consolidados, pp. 3 y 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: ICC Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, pp. 5 y 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
44)
El cuadro 5 pone de manifiesto que además de las enormes pérdidas que contabilizó en 2011 debido al Programa PSI (5 781 millones EUR (32)), el Banco sufrió debido a la reducción de sus ingresos (como consecuencia, entre otras razones, de los elevados costes de los depósitos) y las elevadas y crecientes pérdidas por el deterioro del valor de sus carteras de préstamos en Grecia y en el extranjero. La posición de liquidez del Banco se vio gravemente afectada por la retirada de depósitos y su coeficiente préstamos/depósitos alcanzó el 148 % a 31 de diciembre de 2011, mientras que el 42 % de su balance estaba financiado por el Eurosistema en esa fecha.
45)
En las pruebas de resistencia de 2013, cuyos resultados fueron anunciados el 6 de marzo de 2014, el Banco de Grecia estimó las necesidades de capital del Banco en 2 945 millones EUR en la hipótesis de referencia. Ese importe no incluía las medidas paliativas, es decir, ya asumía que el Banco adoptaría medidas paliativas en forma de cesiones, lo que se suponía contribuiría a reducir sus necesidades de capital.
46)
Para cubrir la necesidad de capital detectada de 2 945 millones EUR, el Banco propuso reforzar las medidas paliativas, aunque estas, sin embargo, solo generarán un importe total ligeramente superior al estimado por el Banco de Grecia al calcular las necesidades de capital. Estas medidas paliativas incluyen la cesión de activos adicionales (venta de […] (33), venta del […] % de la filial de seguros y reducción de la participación en las actividades inmobiliarias en un 20 % hasta […]) (34).
47)
Dado que estas medidas paliativas más ambiciosas solo pueden cubrir una mínima parte de las necesidades de capital detectadas, el 12 de abril de 2014 la junta general extraordinaria de accionistas decidió proceder a un aumento de capital de 2 864 millones EUR en forma de una oferta de capital no preferente (es decir, un aumento de capital con supresión de derechos preferentes) a inversores internacionales y una oferta pública de venta en Grecia. Si la demanda de los inversores privados no fuese suficiente para cubrir la totalidad del aumento de capital, el FGEF cubrirá la diferencia mediante la suscripción de las nuevas acciones restantes, previa conversión de los actuales instrumentos de capital subordinado del Banco en acciones.
2.2. ADQUISICIONES POR EL BANCO DE ACTIVIDADES BANCARIAS EN GRECIA
48)
El 15 de julio de 2013, el Banco firmó dos acuerdos vinculantes con el FGEF para adquirir la totalidad de las acciones y derechos de voto de Nea Proton Bank y New TT Bank.
2.2.1. Adquisición de Nea Proton Bank
Resolución de Proton Bank y Nea Proton Bank
49)
El 9 de octubre de 2011, el Banco de Grecia procedió a la resolución de Proton Bank. La licencia de Proton Bank fue revocada por el Banco de Grecia, que puso en marcha el proceso de liquidación (35).
50)
A propuesta del Banco de Grecia y tras la decisión del Ministerio de Finanzas (36), se creó Nea Proton Bank como entidad de crédito provisional y todos los depósitos (minoristas, bancarios y del Estado), la red de sucursales y una serie de activos seleccionados (carteras de préstamos y valores) se transfirieron de Proton Bank a Nea Proton Bank. La participación en capital social, la deuda subordinada y los préstamos de alto riesgo se quedaron en Proton Bank. El FGEF inyectó capital social inicial por importe de 250 millones EUR (37) en Nea Proton Bank y pasó a ser su único accionista. El volumen del balance de apertura de Nea Proton Bank era aproximadamente de 3 000 millones EUR.
51)
A finales de 2011, los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank ascendían a 1 200 millones EUR (38).
Adquisición de Nea Proton Bank por el Banco
52)
La Ley griega sobre resolución bancaria establece que el FGEF debe enajenar su participación en una entidad de crédito provisional en el plazo de dos años a partir de la fecha de la decisión ministerial por la que se crea dicha entidad (39). Por ello y de conformidad con el MPEF, el FGEF procedió a vender sus acciones en Nea Proton Bank. El asesor financiero de FGEF se puso en contacto con una serie de posibles inversores (incluidos bancos griegos, bancos extranjeros y patrocinadores financieros), pero solo dos de ellos, el Banco y un fondo de inversión libre estadounidense presentaron ofertas finales, y solo la oferta del Banco fue considerada conforme a lo dispuesto en la carta de acompañamiento del FGEF y, por tanto, válida.
53)
A 31 de mayo de 2013, los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank ascendían a 811 millones EUR y su capital reglamentario era de -203 millones EUR. En la misma fecha, Nea Proton Bank necesitaba una recapitalización total de 276 millones EUR para alcanzar un 9 % de coeficiente de capital básico de nivel 1. El Banco abonó una contraprestación en efectivo de 1 EUR por la totalidad de las acciones y derechos de voto de Nea Proton Bank. El Banco solicitó al FGEF recapitalizar Nea Proton Bank con un importe de 395 millones EUR, que, al margen de los 276 millones EUR necesarios para adaptar el coeficiente de adecuación del capital de Nea Proton Bank de nuevo al 9 %, daría lugar a un importe adicional de 119 millones EUR para hacer frente a las disposiciones adicionales de las provisiones por pérdidas crediticias y a las pérdidas antes de impuestos esperadas hasta 2016. En virtud de las condiciones de la venta, el FGEF se comprometió a cubrir las necesidades de capital de Nea Proton Bank antes de la conclusión de la operación con una aportación de 395 millones EUR en efectivo.
2.2.2. Adquisición de New TT Bank
Resolución de TT Bank y de New TT Bank
54)
El 18 de enero de 2013, las autoridades griegas procedieron a la resolución de TT Bank. La licencia de TT Bank fue suspendida por el Banco de Grecia, que puso en marcha el proceso de liquidación (40).
55)
A propuesta del Banco de Grecia y tras la decisión del Ministerio de Finanzas (41), New TT Bank se creó como entidad de crédito provisional, con unos activos de 10 800 millones EUR (en forma de efectivo, bonos del Tesoro, préstamos productivos, depósitos minoristas, financiación central y obligaciones de deuda pública griega (42)) que le fueron transferidos. Un total de 1 200 millones EUR de activos netos se mantuvieron en TT Bank en forma de valores de renta variable, préstamos no productivos, activos y pasivos de tipo fiscal de TT, y gravámenes y derechos de todo tipo. El FGEF inyectó capital social inicial por importe de 500 millones EUR en New TT Bank y pasó a ser su único accionista. El volumen del balance de apertura de New TT Bank tras la aportación de capital era de aproximadamente 15 100 millones EUR.
Adquisición de New TT Bank por el Banco
56)
Como parte de los compromisos del MPEF, el FGEF procedió a la venta de sus participaciones en New TT Bank. De este modo también cumplió su obligación de ceder sus acciones de dicha entidad de crédito provisional en el plazo de dos años a partir de su creación. Su asesor financiero se puso en contacto con una amplia gama de inversores potenciales, incluidos bancos griegos, bancos extranjeros y patrocinadores financieros. Solo los cuatro grandes bancos griegos presentaron ofertas finales y de ellas la preferida fue la del Banco.
57)
El Banco acordó pagar un total de 681 millones EUR en forma de acciones ordinarias de nueva emisión para la compra de New TT Bank. Según el convenio de suscripción, la contraprestación inicial pagada por el Banco estaba sujeta a nuevos ajustes sobre la base de una evaluación del valor neto de los activos (43).
58)
Por consiguiente, la junta general extraordinaria de accionistas del Banco de 26 de agosto de 2013 aprobó el aumento del capital social de la entidad por importe de 425 625 000 EUR mediante la emisión de 1 418 750 000 nuevas acciones ordinarias (44) con un valor nominal de 0,3 EUR cada una y un precio de oferta de 0,48 EUR. La ampliación de capital fue suscrita íntegramente por el FGEF en forma de contribución en especie. Esta contribución en especie adoptó la forma de todas las acciones de New TT Bank propiedad del FGEF, con un valor total de 681 millones EUR. A raíz de esta operación, la participación del FGEF en el Banco aumentó del 93,5 % al 95,2 %.
2.3. MEDIDAS DE AYUDA
59)
El Banco se ha beneficiado de medidas de apoyo al capital A, B1, B2, B3, B4 y C y de medidas de apoyo a la liquidez L1 y L2. Proton Bank y Nea Proton Bank se beneficiaron de las siguientes medidas: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 y NP3. T Bank, TT Bank y New TT Bank se beneficiaron de las medidas T, TT, NTT1 y NTT2.
2.3.1. Medidas de ayuda otorgadas al Banco en virtud del régimen
60)
El Banco ha obtenido varias formas de ayuda en el marco del régimen de apoyo a los bancos griegos, en virtud de las medidas de recapitalización, garantía de préstamos y préstamo con cargo a obligaciones del Estado.
2.3.1.1. Ayuda de liquidez concedida por el Estado con arreglo a las medidas de garantía de préstamos y préstamo con cargo a obligaciones del Estado (Medida L1)
61)
El Banco se benefició y sigue beneficiándose de ayuda en el marco de la medida de garantía de préstamos y préstamo con cargo a obligaciones del Estado. Dicha ayuda se denomina en la presente Decisión «Medida L1». A 30 de noviembre de 2013 (45), las garantías concedidas al Banco sumaban alrededor de 13 900 millones EUR. En esa fecha el Banco no tenía pendiente ningún préstamo de obligaciones del Estado. A 15 de abril de 2011, el Banco había recibido préstamos con cargo a obligaciones del Estado por valor de 1 737 millones EUR y se había beneficiado de 13 600 millones EUR de garantías estatales concedidas en el marco del régimen.
62)
En el plan de reestructuración del Banco presentado por las autoridades griegas a la Comisión el 16 de marzo de 2014, las autoridades griegas pusieron de manifiesto su intención de proseguir la concesión de garantías y préstamos con cargo a obligaciones del Estado al amparo del régimen durante el período de reestructuración.
2.3.1.2. Recapitalización estatal concedida con arreglo a la medida de recapitalización en el marco del régimen (Medida A)
63)
En mayo de 2009, el Banco recibió una aportación de capital de 950 millones EUR (46) (medida A) en virtud de la medida de recapitalización del régimen. Esta aportación ascendió a aproximadamente el 2 % de los activos ponderados en función del riesgo del Banco en ese momento.
64)
La recapitalización adoptó la forma de acciones preferentes suscritas por Grecia, que había suscrito un cupón del 10 % con un plazo de vencimiento de cinco años. En 2010 la duración de las acciones preferentes se prorrogó al mismo tiempo que su remuneración aumentó. Desde ese momento, si las acciones preferentes no son amortizadas en un plazo de cinco años a partir de su emisión y la junta general de accionistas no ha tomado ninguna decisión por lo que se refiere al rescate de las acciones, el Ministerio de Hacienda aumentará el cupón un 2 % anualmente de forma acumulativa (es decir, un cupón del 12 % en el sexto año, del 14 % el séptimo, etc.).
2.3.2. Provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (Medida L2)
65)
La provisión urgente de liquidez es una medida excepcional que permite a una entidad financiera solvente que debe hacer frente a problemas de liquidez temporales, recibir financiación del Eurosistema, sin que esta operación forme parte de la política monetaria única. El tipo de interés pagado por la entidad financiera para la provisión urgente de liquidez es de […] puntos básicos por encima del tipo de interés que paga por una refinanciación regular del banco central.
66)
El Banco de Grecia es responsable de la provisión urgente de liquidez, lo que implica que todos los costes y los riesgos inherentes a la provisión de dicha liquidez son soportados por él (47). Grecia concedió al Banco de Grecia una garantía estatal que se aplica al importe total de la provisión urgente de liquidez concedida por el Banco de Grecia. La adopción del artículo 50, apartado 7, de la Ley 3943/2011, que modificó el artículo 65, apartado 1, de la Ley 2362/1995, permitió al Ministerio de Finanzas conceder garantías en nombre del Estado al Banco de Grecia para salvaguardar las reclamaciones del Banco de Grecia contra las entidades de crédito. Los bancos que se benefician de la provisión urgente de liquidez han de pagar una prima de garantía al Estado por un importe de […] puntos básicos.
67)
Desde el 31 de diciembre de 2011, el Banco se benefició de 14 950 millones EUR en concepto de provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (48), mientras que, desde el 31 de diciembre de 2012, se benefició de otros 12 000 millones EUR por el mismo concepto.
2.3.3. Medidas de ayuda concedidas al Banco a través del FGEF
68)
Desde 2012, el Banco se ha beneficiado de varias medidas de apoyo al capital concedidas por el FGEF. El cuadro 6 resume dichas medidas.
Cuadro 6
Medidas de apoyo al capital concedidas al Banco a través del FGEF
1a recapitalización puente - mayo 2012 (millones EUR)
2a recapitalización puente - diciembre 2012 (millones EUR)
Carta de compromiso - diciembre 2012
(millones EUR)
Recapitalización de la primavera de 2013 - mayo 2013 (millones EUR)
Compromiso de recapitalización - abril 2014 (millones EUR)
Medida
B1
B2
B3
B4
C
Importe
(millones EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Primera recapitalización puente (Medida B1)
69)
Los considerandos 15 a 32 de la Decisión de incoación Eurobank describen detalladamente la primera recapitalización puente de mayo de 2012 (Medida B1). Los antecedentes y principales características de esta medida se establecen en la presente sección.
70)
El 20 de abril de 2012, el FGEF facilitó una carta al Banco comprometiéndose a participar en un proyecto de ampliación de capital del Banco por un importe de hasta 4 200 millones EUR.
71)
En el marco de la Medida B1, el FGEF transfirió 3 970 millones EUR de obligaciones del EFSF al Banco el 28 de mayo de 2012, en consonancia con las disposiciones en materia de recapitalización puente establecidas en la Ley 3864/2010 por la que se creó el FGEF (en lo sucesivo denominada «Ley FGEF»). Las obligaciones del EFSF transferidas al Banco eran pagarés del FEEF con vencimientos a seis y diez años y una fecha de emisión de 19 de abril de 2012. La Comisión ya estableció en el considerando 48 de la Decisión de incoación Eurobank que «la recapitalización puente concluida el 28 de mayo de 2012 es la ejecución de la obligación asumida en la carta de compromiso y, por tanto, una continuación de la misma ayuda». Tanto las cantidades concedidas en la carta de compromiso como en la primera recapitalización puente fueron calculadas por el Banco de Grecia para garantizar que el Banco alcanzase un coeficiente de adecuación del capital del 8 % a 31 de diciembre de 2011, fecha de la reserva retroactiva de la recapitalización puente en los registros del Banco. Como puede observarse en el cuadro 3, la Medida B1 solo cubría una parte limitada de las necesidades totales de capital, determinadas mediante la prueba de resistencia de 2012. Se suponía que el Banco debía obtener capital a través de una futura ampliación de capital y la recapitalización puente estaba encaminada exclusivamente a preservar su capacidad para acogerse a la financiación del BCE hasta que dicha ampliación tuviese lugar.
72)
Durante el período comprendido entre la fecha de la primera recapitalización puente y la fecha de conversión de la primera recapitalización puente en acciones ordinarias y otros instrumentos financieros convertibles, el convenio previo a la suscripción entre el Banco y el FGEF estipulaba que el Banco abonaría a FGEF una comisión anual del 1 % sobre el valor nominal de las notas del FEEF y que cualquier pago de cupones e intereses devengados a las notas del FEEF durante ese período debería contabilizarse como una aportación de capital adicional por parte del FGEF (49).
2.3.3.2. Segunda recapitalización puente (Medida B2)
73)
El Banco registró nuevas pérdidas en el otoño de 2012. Por lo tanto, su capital volvió a situarse por debajo de los requisitos mínimos de capital para poder seguir acogiéndose a la financiación del BCE.
74)
En consecuencia, se hizo necesaria una segunda recapitalización puente. El 21 de diciembre de 2012, el FGEF procedió a una segunda recapitalización puente por importe de 1 341 millones EUR (Medida B2), que fue nuevamente abonada mediante la transferencia al Banco de obligaciones del FEEF.
2.3.3.3. Carta de compromiso de 21 de diciembre de 2012 (Medida B3)
75)
Además de la segunda recapitalización puente, el 21 de diciembre de 2012 el FGEF facilitó al Banco una carta de compromiso para su participación en la ampliación del capital social del Banco y en los instrumentos convertibles que debían emitirse, por un importe total de hasta 528 millones EUR (Medida B3).
76)
El total de las dos recapitalizaciones puente (Medidas B1 y B2) y del importe adicional comprometido en diciembre de 2012 (Medida B3) significó que el FGEF había comprometido el total de las necesidades de capital, determinadas en la prueba de resistencia de 2012 (5 839 millones EUR (50)).
2.3.3.4. Recapitalización de la primavera de 2013 (Medida B4)
77)
El 30 de abril de 2013, la junta general de accionistas aprobó un incremento del capital social del Banco por un importe de 5 839 millones EUR (en lo sucesivo denominada «recapitalización de la primavera de 2013»). Por consiguiente, el Banco emitió 3 789 317 357 nuevas acciones de un valor nominal de 0,30 EUR a un precio de 1,54 EUR por acción.
78)
En la misma fecha, la junta general de accionistas decidió asimismo que el total del capital sería facilitado por el FGEF y se pagaría en especie, en forma de obligaciones del FEEF.
79)
En consecuencia, el FGEF inyectó un total de 5 839 millones EUR en el Banco en forma de acciones ordinarias en mayo de 2013 (Medida B4). Dicho importe es igual a la suma de las medidas B1, B2 y B3.
80)
Mediante la recapitalización de la primavera de 2013, la primera y segunda recapitalizaciones puente (medidas B1 y B2) fueron convertidas en una recapitalización permanente y se materializó el compromiso de conceder ayuda adicional en forma de capital (Medida B3).
81)
El precio de las nuevas acciones se fijó en el 50 % del precio medio de la cotización en Bolsa durante los 50 días de negociación anteriores a la determinación del precio de la oferta. Como resultado de un desdoblamiento inverso de acciones decidido por la junta general de accionistas del 30 de abril de 2012 (51), el precio de las nuevas acciones se fijó en 1,54 EUR.
82)
Inmediatamente después de la recapitalización de la primavera de 2013, el FGEF se convirtió en el principal accionista del Banco con una participación del 98,56 %. Sin embargo, después de que el Banco completara otro ejercicio de gestión del pasivo, dicha participación descendió hasta el 93,55 % en junio de 2013 (véase la sección 2.4.5). En agosto de 2013, el Banco emitió nuevas acciones a favor del FGEF a fin de comprar New TT Bank como consecuencia de lo cual la participación del FGEF aumentó hasta el 95,23 % (52).
2.3.3.5. Compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C)
83)
El 6 de marzo de 2014, el Banco de Grecia informó de los resultados de una prueba de resistencia realizada en el segundo semestre de 2013 e indicó que, en la hipótesis de referencia, las necesidades de capital del Banco para el período 2014-2016 alcanzarían 2 945 millones EUR.
84)
El 31 de marzo de 2014, el FGEF envió una carta al Banco indicando que tenía la intención y la capacidad de respaldar cualquier ampliación de capital llevada a cabo en virtud de la Ley FGEF 3864/2010, en su versión modificada de 30 de marzo de 2014, requerida para cumplir las necesidades de capital detectadas en las pruebas de resistencia. La Ley FGEF dispone que si al final del período de suscripción no hay suficiente demanda de inversores privados a un precio determinado por el Consejo General del FGEF basado en dos tasaciones independientes, el FGEF suscribirá las acciones restantes, previa conversión del instrumento de capital subordinado existente del Banco en acciones tal como se indica en el artículo 6a.
85)
El 12 de abril de 2014, la junta extraordinaria de accionistas aprobó la ampliación de capital por un importe de 2 864 millones EUR en el marco de la Ley FGEF e indicó que el precio de la oferta no podía ser inferior al precio nominal de 0,30 EUR por acción y al precio mínimo que deberá fijar el FGEF (53).
86)
En consonancia con la Ley FGEF, el FGEF nombró dos asesores independientes para determinar el valor del Banco. El 10 de abril de 2014, los dos asesores concluyeron su trabajo y cada uno de ellos aportó una horquilla en la que se situaría el valor del Banco. Ambas horquillas coinciden en gran medida. Basándose en estas estimaciones, el Consejo General del FGEF determinó el 14 de abril de 2014 el precio mínimo al que las nuevas acciones del Banco podrán ofrecerse a los inversores y el precio al que se ofrece el margen de capital, en caso necesario (54). El 15 de abril de 2014 aprobó la oferta realizada por un consorcio de inversores para suscribir nuevas acciones por un importe de 1 300 millones EUR a un precio de 0,30 EUR por acción («inversor principal» (55) (56)).
87)
El 24 de abril de 2014 Eurobank anunció el inicio de la constitución de la cartera a un precio que va de 0,30 a 0,33 EUR (57). Si hay una demanda suficiente para cubrir la totalidad de 2 864 millones EUR a un precio superior a 0,30 EUR, el inversor principal tendrá que ajustar sus precios al precio más elevado o cancelar sus órdenes, en cuyo caso recibirá una compensación. Si hay una demanda suficiente de inversores privados (incluida la procedente del inversor principal) para cubrir la totalidad de los 2 864 millones EUR a un precio de 0,30 EUR, el inversor principal recibirá una asignación prioritaria. Si no hay suficiente demanda (incluida la del inversor principal) a un precio de 0,30 EUR, la deuda subordinada se convertirá en nuevas acciones. Según lo previsto en la Ley FGEF, todas las acciones no suscritas después de la conversión de la deuda subordinada serán suscritas por el FGEF al mismo precio de 0,30 EUR por acción.
2.3.4. Medidas de ayuda a los bancos adquiridos
2.3.4.1. Medidas de ayuda a Proton Bank y Nea Proton Bank
88)
Desde 2008, Proton Bank y Nea Proton Bank se han beneficiado de diversas medidas de ayuda. El cuadro 7 las resume.
Cuadro 7
Resumen de las medidas de apoyo al capital de Proton y Nea Proton Bank
Beneficiario de la ayuda
Medida
Naturaleza de la ayuda
Entidad que concede la ayuda
Fecha de desembolso
Importe (en millones EUR)
Actividades de Proton Bank
Pr1
Capital en virtud de la medida de recapitalización: acciones preferentes del Estado griego
Estado
mayo 2009
80
Pr2
Préstamos de valores del Estado griego en virtud de la medida de préstamos con cargo a obligaciones del Estado
Estado
abril 2009
78
Pr3
Garantía estatal para los bonos emitidos por el Estado griego en virtud de la medida de garantía
Estado
julio 2010
149,4
Actividades de Nea Proton Bank
NP1
Déficit de financiación de PB al NPB
Financiación del déficit de financiación de PB a NPB (parte 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Una vez finalizado el cálculo del déficit de financiación, financiación del saldo de la balanza del déficit de financiación de PB a NPB (parte 2)
FGEF
14.5.2012
259,6
Importe total de NP1
1 121,6
NP2
Aportaciones al capital social de NPB en 2011 y 2012
Capital social inicial
FGEF
9.10.2011
220
Capital social inicial
FGEF
3.2.2012
30
Total capital inicial
250
Capital social adicional
FGEF
1.8.2012
230
Capital social adicional
FGEF
31.12.2012
35
Total capital adicional
265
Importe total de NP2
515
NP3
Recapitalización antes de su venta a Eurobank
Capital social
FGEF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Medidas de ayuda en favor de Proton Bank
i) Recapitalización pública recibida por Proton Bank (Medida Pr1)
89)
En mayo de 2009, Grecia aportó 80 millones EUR en Proton Bank, lo que equivalía aproximadamente al 4,6 % de sus activos ponderados en función del riesgo en ese momento. Esta aportación de capital se efectuó en el marco de la medida de recapitalización, que forma parte del régimen. La recapitalización adoptó la forma de acciones preferentes.
ii) Apoyo a la liquidez aportada por el Estado a Proton Bank (medidas Pr2 y Pr3)
90)
Proton Bank también se ha beneficiado de medidas de ayuda en el marco de las medidas de garantía y de préstamos con cargo a obligaciones del Estado que forman parte del régimen. Proton Bank recibió en abril de 2009 valores del Estado griego por importe de 78 millones EUR (medida Pr2), y en julio de 2010, recibió una garantía del Estado para obligaciones emitidas con un valor nominal de 149,4 millones EUR (medida Pr3). Las obligaciones garantizadas por el Estado se transfirieron a Nea Proton Bank el día de la resolución, pero fueron anuladas el 5 de enero de 2012. Los valores del Estado griego expiraron en diciembre de 2011 y no fueron renovados.
2.3.4.1.2 Medidas de ayuda a Nea Proton Bank
i) Cobertura del déficit de financiación de Nea Proton Bank por un importe de 1 121,6 millones EUR (Medida NP1)
91)
En el contexto de la resolución de Proton Bank, las autoridades griegas detectaron un déficit de financiación en Nea Proton Bank. De acuerdo con una decisión de 9 de octubre de 2011 del Banco de Grecia, el mecanismo de resolución del HDIGF abonó 862 millones EUR a Nea Proton Bank en diciembre de 2011. Después de que el Banco de Grecia finalizase el cálculo del déficit de financiación, el 19 de enero de 2012, y lo fijase en 1 121,6 millones EUR, en consonancia con la decisión adoptada por el Banco de Grecia de 9 de abril de 2012 (58), el FGEF pagó el importe restante de 259,6 millones EUR el 14 de mayo de 2012 (59). El régimen de resolución del HDIGF y, de este modo, el FGEF cubrieron este déficit de financiación.
ii) Aportación de capital del FGEF a Nea Proton Bank en 2011 y 2012 (Medida NP2)
92)
El FGEF aportó ayuda estatal a Nea Proton Bank en forma de capital social inicial (acciones ordinarias) por importe de 250 millones EUR pagado en dos tramos, el 9 de octubre de 2011 y el 3 de febrero de 2012.
93)
Según el plan de reestructuración actualizado de Nea Proton Bank presentado el 16 de julio de 2012, que fue la última versión del plan notificada a la Comisión en el momento de la Decisión de incoación, Nea Proton Bank necesitaba un capital adicional de 300 millones EUR, en parte porque había sufrido pérdidas como consecuencia del Programa PSI (en 2011 las pérdidas por deterioro del valor ascendieron a 146,5 millones EUR en relación con las obligaciones de deuda pública griega y deterioros adicionales de 22 millones EUR fueron incorporados a los resultados del primer trimestre de 2012). Nea Proton Bank también necesitaba capital adicional porque las cargas por provisiones de 2011 a 2016 habían aumentado con respecto a los niveles previstos cuando se creó Nea Proton Bank.
94)
Según el plan de reestructuración actualizado de Nea Proton Bank presentado el 16 de julio de 2012, esas necesidades anticipadas de capital debían adoptar la forma de una aportación de capital de 285 millones EUR en 2012 y una previsión de aportación de capital de 15 millones EUR en 2014. De hecho, el FGEF acabó inyectando 230 millones EUR en Nea Proton Bank el 1 de agosto de 2012 y 35 millones el 31 de diciembre de 2012.
iii) Aportación de capital del FGEF a Nea Proton Bank antes de la venta a Eurobank (Medida NP3)
95)
En el contrato de venta de 15 de julio de 2013 el FGEF ya se había comprometido a aportar un importe de 395 millones EUR a Nea Proton Bank (60). El FGEF pagó los 395 millones EUR el 28 de agosto de 2013.
2.3.4.2. Medidas de ayuda a New TT Bank
96)
T Bank, TT Bank y New TT Bank se han beneficiado de varias medidas de ayuda desde 2008. El cuadro 8 las resume.
Cuadro 8
Resumen de las medidas de ayuda a T Bank y TT Bank
Beneficiario de la ayuda
Medida
Descripción
Entidad que concedió la ayuda
Fecha
Importe de ayuda estatal (en millones EUR)
Actividades de T Bank transferidas a TT Bank (61)
T
Financiación del déficit de financiación de T Bank a TT Bank (parte 1)
HDIGF
12.2011
450
Finalizado el cálculo del déficit de financiación, financiación del saldo del déficit de financiación de T Bank a TT Bank (parte 2)
FGEF
14.2.2013
227
Importe total de T
677
TT Bank
TT
Aportación de capital
Capital en virtud de la medida de recapitalización: acciones privilegiadas del Estado griego
Estado
mayo 2009
224,96
New TT Bank (banco puente)
NTT1
Desfase de financiación de TT a NTT
Financiación del déficit de financiación de TT Bank a New TT Bank (parte 1)
FGEF
29.1.2013
2 730,8
Finalizado el cálculo del déficit de financiación, financiación del saldo del déficit de financiación de TT Bank a New TT Bank (parte 2)
FGEF
14.6.2013
1 001,7
Importe total de NTT1
3 732,6
NTT2
Aportación de capital social inicial
Capital social inicial de New TT Bank
FGEF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Medida de ayuda a T Bank
Intervención del régimen de resolución del HDIGF en favor de T Bank por un importe de 677 millones EUR (Medida T)
97)
El régimen de resolución del HDIGF y el FGEF financiaron el déficit de financiación resultante de la transferencia de las actividades de T Bank a TT Bank, que representa la diferencia entre el valor razonable de los activos transferidos de T Bank a TT Bank y el valor razonable del pasivo transferido. En consonancia con la Decisión del Banco de Grecia, de 17 de diciembre de 2011, el régimen de resolución del HDIGF pagó el importe de 450 millones EUR (62), lo que correspondía a aproximadamente dos tercios del déficit de financiación estimado. Una vez finalizado el cálculo del déficit de financiación en unos 677 millones EUR, de conformidad con la Decisión del Banco de Grecia de 9 de abril de 2012 (63), el 14 de febrero de 2013 (64) el FGEF pagó el saldo de 227 millones EUR (65) a New TT Bank.
2.3.4.2.2 Medida de ayuda a TT Bank
Recapitalización pública recibida por TT Bank (Medida TT)
98)
En mayo de 2009 TT Bank recibió una aportación de capital de Grecia por 224,96 millones EUR, equivalentes a aproximadamente el 2,9 % de sus activos ponderados en función del riesgo en ese momento. TT Bank recibió la aportación de capital con arreglo a la medida de recapitalización que forma parte del régimen. La aportación se hizo en forma de acciones preferentes.
2.3.4.2.3 Medidas de ayuda a New TT Bank
i) Cobertura del déficit de financiación de New TT Bank por valor de 3 732,6 millones EUR (Medida NTT1)
99)
El FGEF financió el déficit de financiación de New TT Bank, que representa la diferencia entre el valor de los activos transferidos de TT Bank a New TT Bank y el valor nominal de las deudas transferidas. En consonancia con la Decisión del Banco de Grecia de 18 de enero de 2013, el FGEF pagó el 29 de enero de 2013 el importe de 2 730,8 millones EUR (66), lo que correspondía aproximadamente a dos tercios del déficit de financiación estimado. Una vez que el Banco de Grecia finalizó el cálculo del déficit de financiación y lo estableció en 3 732,6 millones EUR (67), en consonancia con una Decisión del Banco de Grecia de 21 de mayo de 2013, el 14 de junio de 2013 el FGEF pagó el importe restante de 1 001,7 millones EUR a New TT Bank.
ii) Aportaciones de capital del FGEF a New TT Bank (Medida NTT2)
100)
El FGEF era el único accionista de New TT Bank y le aportó ayuda estatal en forma de capital social inicial (acciones ordinarias) por importe de 500 millones EUR.
2.4. PLAN DE REESTRUCTURACIÓN Y NUEVO MODELO DE NEGOCIO
101)
El 16 de abril de 2014 Grecia presentó el plan de reestructuración del Banco, que explica el modo en que este, como entidad combinada resultante de la adquisición de Nea Proton Bank y New TT Bank, tiene la intención de restablecer su viabilidad a largo plazo.
2.4.1. Actividades nacionales
102)
De acuerdo con el plan de reestructuración, el Banco concentrará sus principales actividades bancarias en Grecia. Aunque sus operaciones internacionales supusieron alrededor del 26 % de los préstamos en 2010 (68), este porcentaje ya había descendido al 20 % a finales de 2012 y seguirá disminuyendo hasta el […] % a finales de 2018 (69).
103)
La prioridad principal del Banco es volver a hacer rentables y viables sus operaciones bancarias en Grecia al final del período de reestructuración (31 de diciembre de 2018). A tal efecto, el plan de reestructuración incluye una serie de medidas encaminadas a mejorar su eficacia operativa y el margen neto de intereses, y otras para mejorar su posición de capital y la estructura del balance.
104)
Por lo que se refiere a la eficiencia operativa, el Banco ya había iniciado un amplio programa de racionalización mucho antes de las adquisiciones de New TT Bank y Nea Proton Bank. Desde 2010, el Banco ha reducido su presencia física en Grecia. Ha reducido sus sucursales exclusivas (es decir, sin las adquisiciones de New TT Bank y Nea Proton Bank) de 564 en junio de 2008 a […] en 2014 y también redujo su plantilla griega (de 10 142 en 2008 a 9 037 en 2012) (70).
105)
Hasta el final del plan de reestructuración, el Banco tiene la intención de seguir reduciendo tanto el número de sucursales, de las 645 proforma a 31 de diciembre de 2012 hasta […] a 31 de diciembre de 2018, y el número de trabajadores de 12 430 hasta […] sobre una base pro forma, es decir, tomando en consideración los de Nea Proton Bank y New TT Bank (71).
106)
La mayor eficiencia en términos de sucursales y personal contribuirá a reducir el coste total del conjunto de las actividades bancarias griegas en un […] %, de 913 millones EUR sobre una base anual en 2013 (72) a […] millones EUR en 2018 (73). En consecuencia, la previsión del coeficiente de gastos/ingresos de las actividades bancarias del Banco en Grecia se situará por debajo del […] % al final del período de reestructuración, frente al 60 % en 2012.
107)
El plan de reestructuración describe también cómo la entidad logrará mejorar sus costes de financiación, que es fundamental para restablecer la viabilidad. El Banco espera poder pagar intereses más bajos por sus depósitos gracias a un entorno más estable y, en particular, a la estabilización y recuperación previstas de la economía griega, que se espera crezca de nuevo a partir de 2014. Se espera que los diferenciales sobre los depósitos (media de depósitos a plazo, depósitos a la vista e índices de ahorro) disminuyan en Grecia desde 223 puntos básicos en 2012 a […] puntos básicos en 2018 (74). Este descenso de los diferenciales se conseguirá esencialmente mediante el pago de remuneraciones mucho menores por los depósitos a plazo. Del mismo modo, la dependencia del Banco con respecto a la ayuda de emergencia y, en sentido amplio, a la financiación del Eurosistema se reducirá del 42,9 % de sus activos totales a nivel de grupo en 2012 al […] % en 2018 (75).
108)
El plan de reestructuración prevé que el Banco reforzará asimismo su balance. Su coeficiente de préstamos sobre depósitos netos en Grecia se reducirá al […] % en 2018 (en comparación con el 160 % en 2012 y el 115 % en 2013) (76), mientras que la adecuación de su capital mejorará con un nivel de capital básico de nivel 1 del […] % a nivel de grupo en 2018 (77) (en lugar de un patrimonio negativo antes de la primera recapitalización puente).
109)
Otra prioridad estratégica del Banco es la gestión de los préstamos de dudoso cobro. Además de procesos de crédito reforzados tanto por lo que se refiere a la originación de préstamos como a la reestructuración de los préstamos de dudoso cobro, el plan de reestructuración se centra en la gestión de las exposiciones deterioradas, con la creación de una nueva unidad destinada a corregir estas deficiencias. Dicha unidad se dedicará a la reestructuración de las exposiciones deterioradas. Se beneficiará de la experiencia de 30 a 50 gestores de medidas correctoras (78). El porcentaje de préstamos de dudoso cobro alcanzará el […] % a nivel de grupo en 2015 ([…] % en 2015 para el mercado nacional griego (79)) y luego empezará a disminuir, con una tasa prevista del […] % al final del período de reestructuración (80) (30 % en Grecia antes de la cancelación de deudas). El deterioro de los préstamos del Banco en Grecia pasará de 1 652 millones EUR en 2013 a […] millones EUR en 2018 (81), gracias a la recuperación de la economía griega.
110)
La mejora de la eficiencia operativa, la reducción del margen neto de intereses y la reducción del coste del riesgo permitirá al Banco ser rentable en Grecia a partir de 2015. El Banco prevé que, a nivel consolidado, sus pérdidas ascenderán a […] millones EUR en 2014 y a […] millones en 2015, mientras que sus beneficios ascenderán a […], […] y […] millones EUR en 2016, 2017 y 2018, respectivamente (82). La rentabilidad de los fondos propios consolidados alcanzará el […] % en 2018 (83). Este nivel de rentabilidad se verá principalmente impulsado por el mercado griego [con una rentabilidad sobre fondos propios del […] % al final del período de reestructuración) si bien […] y […] registrarán niveles de rentabilidad inferior ([…] % y […] %, respectivamente)].
2.4.2. Actividades bancarias internacionales
111)
El Banco ya ha comenzado a reducir su endeudamiento y a reestructurar su red internacional. Ya ha vendido filiales en Turquía (Eurobank EFG Tefken) y Polonia (EFG Poland). El déficit comercial, es decir, la diferencia entre el saldo vivo de los depósitos y el importe pendiente de los préstamos de una filial determinada de la red internacional remanente ha descendido desde 1 700 millones EUR en 2010 a 800 millones EUR, mientras que los costes de explotación se redujeron en un 9 % entre 2010 y 2012 (84).
112)
El Banco seguirá reestructurando su red internacional y reduciendo su endeudamiento. En particular, se ha comprometido a reducir el tamaño de su cartera de activos internacionales a 8 770 millones EUR antes del 30 de junio de 2017. Se ha comprometido también a seguir reduciendo el tamaño de dicha cartera a 3 500 millones EUR en caso de que el FGEF necesitase inyectar más de 1 000 millones EUR en la futura ampliación de capital social.
113)
Una de las opciones exploradas por el Banco en el plan de reestructuración para cumplir este objetivo es vender sus actividades en […] (85).
114)
Estas cesiones representan el […] % de los activos exteriores del Banco a 31 de diciembre de 2012. Los activos exteriores serían, por tanto, de […] millones EUR a 31 de diciembre de 2018, con una red internacional centrada en […] y en […].
115)
El plan de reestructuración pone de relieve la necesidad de reducir la dependencia de las filiales extranjeras con respecto a la matriz griega en lo que atañe a sus necesidades de financiación y de seguir salvaguardando la posición de capital del Banco.
116)
A tal fin, el Banco tiene el propósito de aplicar un importante programa de reducción de costes en la red internacional, […]. En […], por ejemplo, se cerrarán […] sucursales, mientras que la plantilla se reducirá en […] empleados desde el 31 de diciembre de 2012 hasta la venta de la filial en […] (86).
117)
El Banco reducirá la financiación total de las filiales extranjeras desde 2 000 millones EUR en 2012 a […] en 2018 (87), mientras que el rendimiento del capital propio alcanzará el […] % y el […] % en […] y en […], respectivamente.
2.4.3. Actividades no bancarias: venta de las actividades de seguros e inmobiliarias
118)
El Banco ha reducido su participación en su filial Eurobank Properties por debajo del 35 % mediante una ampliación de capital, con un impacto positivo sobre el coeficiente de capital básico de nivel uno (88). El Banco se desprenderá totalmente de esa filial a más tardar el 31 de diciembre de 2018.
119)
El Banco también tiene la intención de vender sus filiales de seguros a más tardar el […].
2.4.4. Obtención de capital privado y contribución de los accionistas y acreedores subordinados
120)
El Banco logró obtener capital en el mercado y, en consecuencia, reducir la ayuda estatal que necesitaba.
121)
Los accionistas resultaron muy diluidos por la recapitalización de la primavera de 2013, dado que el FGEF recibió el 98,56 % de las acciones del Banco, dejando a los accionistas preexistentes con solo un 1,44 % de las acciones. Por tanto, el FGEF asumió el pleno control sobre el Banco en junio de 2013. No se ha pagado ningún dividendo en efectivo desde 2008.
122)
En febrero de 2012, el Banco ofreció recomprar instrumentos híbridos a inversores privados a un precio de entre un 40 % y un 50 % de su valor nominal. Dicho precio de readquisición se determinó sobre la base del valor de mercado de los instrumentos y contenía una prima de un máximo de diez puntos porcentuales, añadida para incentivar a los inversores a participar en la recompra. La oferta fue aceptada para casi el 50 % del valor total nominal de los instrumentos, lo que, una vez descontados los costes de la transacción dejó el Banco con un resultado de 248 millones EUR (89).
123)
En mayo de 2013, el Banco anunció otro ejercicio de gestión del pasivo. Ofreció a los titulares de deuda del Banco la oportunidad de convertir sus valores de nivel 1 y nivel 2, con un saldo vivo de 662 millones EUR, en acciones ordinarias, a la par. El precio de conversión se estableció con el fin de igualar el precio de suscripción pagado por el FGEF en la primavera de 2013 (90). El índice de aceptación fue del 48 %. Dado que los titulares de obligaciones de niveles 1 y 2 convirtieron sus valores en instrumentos subordinados menores sin contraprestación en efectivo, el capital captado se elevó a 317 millones EUR.
124)
Como consecuencia de las dos recompras, las existencias de deuda híbrida y subordinada disminuyeron, pasando de 1 045 millones EUR el 31 de diciembre de 2011 a 283 millones EUR a 31 de diciembre de 2013 (91).
2.5. COMPROMISOS DE LAS AUTORIDADES GRIEGAS
125)
Grecia se comprometió a que el Banco y sus filiales aplicarían el plan de reestructuración presentado el 16 de abril de 2014 y ofrecieron nuevos compromisos relativos a la aplicación de dicho plan (en lo sucesivo denominados «los compromisos»). Los compromisos, que figuran en el anexo, se resumen en la presente sección.
126)
En primer lugar, Grecia garantizó que el Banco reestructuraría sus operaciones comerciales en Grecia, estableciendo un número máximo de sucursales y empleados, así como un importe máximo de los costes totales que deberían registrarse a 31 de diciembre de 2017 (92).
127)
Grecia se ha comprometido asimismo a que el Banco reducirá el coste de los depósitos captados en Grecia y se ajustará a un máximo del cociente de préstamos netos y depósitos a más tardar el 31 de diciembre de 2017 (93).
128)
Por lo que se refiere a las filiales extranjeras del Banco, Grecia se ha comprometido a que el Banco no aportará capital adicional a menos que se cumplan las condiciones preestablecidas. Grecia también ha asegurado que el Banco se desprenderá de importantes activos internacionales a más tardar el 30 de junio de 2018 (94).
129)
Grecia se ha comprometido a que el Banco se desprenderá de sus actividades de seguros, su filial inmobiliaria y una serie de valores y a que reducirá el tamaño de su cartera de capital de inversión. Además, el Banco no comprará valores de baja calidad, con limitadas excepciones (95).
130)
Grecia ofreció una serie de compromisos relativos a la gobernanza empresarial del Banco. Se comprometió a limitar las retribuciones de los empleados y administradores del Banco, a hacer cumplir las leyes griegas sobre gobernanza empresarial y a crear una estructura organizativa adecuada y eficaz (96).
131)
Grecia se ha comprometido asimismo a que el Banco reforzará su política crediticia, a fin de evitar discriminaciones en todas las fases del proceso de concesión de créditos y de garantizar que las decisiones sobre concesión de préstamos de reestructuración maximicen la rentabilidad del Banco. Grecia se ha comprometido a que el Banco mejorará el seguimiento del riesgo de crédito, así como la reestructuración de los préstamos (97).
132)
Una serie de compromisos se refieren a las operaciones del Banco con prestatarios con los que mantiene algún tipo de relación. Estos compromisos tienen por objeto garantizar que el Banco no se desvíe de las prácticas bancarias prudentes a la hora de conceder préstamos a sus empleados, directivos y accionistas o de reestructurarlos, así como a entidades públicas, partidos políticos y empresas de medios de comunicación (98).
133)
Por último, Grecia ha ofrecido un compromiso de imponer más restricciones al Banco, como la prohibición de dividendos y cupones, la prohibición de realizar adquisiciones y la prohibición de hacer publicidad (99).
134)
Estos compromisos serán objeto de seguimiento hasta el 31 de diciembre de 2018 por un administrador encargado de la supervisión.
135)
Por separado, en el marco de la actual ampliación de capital del Banco, y puesto que el FGEF apoya dicha ampliación, Grecia se ha comprometido a aplicar las medidas previstas en el artículo 6a de la Ley FGEF modificada de 30 de marzo de 2014, una disposición que tiene por objeto asignar el importe residual del déficit de capital de una entidad de crédito a los titulares de instrumentos de capital y otros pasivos subordinados, en la medida en que resulte necesario, antes de cualquier inyección de capital por parte del FGEF.
3. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL
3.1. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL CON RESPECTO A LA PRIMERA RECAPITALIZACIÓN PUENTE
136)
El 27 de julio de 2012, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal para verificar si se cumplían las condiciones de la Comunicación bancaria de 2008 (100) en lo que respecta a la idoneidad, la necesidad y la proporcionalidad de la primera recapitalización puente efectuada por el FGEF a favor del Banco (Medida B1).
137)
En lo que respecta a la pertinencia de la medida, dado que la ayuda tuvo lugar después de las ayudas de liquidez y de recapitalización previas y el largo período de rescate, la Comisión expresó sus dudas en cuanto a si se habían tomado todas las medidas posibles para evitar que el Banco necesitase ayuda en el futuro (101). Además, la Comisión no tenía una idea clara de quién controlaría el Banco cuando la primera recapitalización puente fuese sustituida por una recapitalización permanente (102), puesto que el Banco podría estar bajo el control del Estado o de los accionistas privados minoritarios. La Comisión añadió que deseaba garantizar que la calidad de la gestión del Banco y, en particular, su procedimiento crediticio no sufriesen un deterioro en ningún caso.
138)
En lo que respecta a la necesidad de la primera recapitalización puente, en el considerando 66 de la Decisión de incoación la Comisión se preguntaba si se habían tomado todas las medidas posibles para evitar que el Banco volviese a necesitar ayuda en el futuro. Por otra parte, dado que la duración del período de recapitalización puente era incierta, la Comisión no pudo determinar si era suficiente y respetaba los principios de remuneración y el reparto de cargas contemplados en la normativa sobre ayudas estatales. Por otra parte, como las condiciones de la conversión de la primera recapitalización puente en una recapitalización permanente no eran conocidas en el momento de la adopción de la Decisión de incoación, la Comisión no pudo evaluarlas.
139)
En cuanto a la proporcionalidad de la medida, la Comisión expresó sus dudas en cuanto a si las garantías (prohibición de publicidad, prohibición de dividendos y cupones, prohibición de opción de compra y recompra, tal como se describe en el considerando 71 de la Decisión de incoación) eran suficientes en relación con la primera recapitalización puente. Por otra parte, en el considerando 72 de la Decisión de incoación la Comisión afirmaba que las distorsiones de la competencia podrían tener su origen en la falta de normas que impidiesen a FGEF coordinar a los cuatro grandes bancos griegos (el Banco, Alpha Bank, NBG y Piraeus) y de garantías adecuadas para evitar el intercambio de información sensible desde el punto de vista comercial. Por ello, la Comisión proponía nombrar un administrador encargado de la supervisión que estuviese físicamente presente en el Banco.
3.2. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL CON RESPECTO A NEA PROTON BANK
140)
El 26 de julio de 2012, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal para verificar si la intervención por importe de 1 122 millones EUR por parte del Régimen de Resolución del HDIGF (Medida NP1), así como la aportación de capital de 250 millones EUR por parte de FGEF y las aportaciones de capital de FGEF por un total de 300 millones EUR (Medida NP2) en favor de Nea Proton Bank cumplieron los criterios generales de compatibilidad y los requisitos de la Comunicación bancaria de 2008, la Comunicación sobre recapitalización (103) y la Comunicación sobre reestructuración (104) (restablecimiento de la viabilidad a largo plazo, reparto de cargas, limitación de la ayuda al mínimo necesario y limitación del falseamiento de la competencia).
141)
En lo que respecta a la idoneidad de las medidas, la Comisión declaró que las medidas tomadas eran adecuadas en calidad de ayuda de salvamento.
142)
En lo que respecta a la necesidad de las medidas, la Comisión observaba que la intervención del régimen de resolución del HDIGF era necesaria, tanto en su importe como su forma, mientras que las aportaciones de capital del FGEF eran necesarias únicamente en su forma. No obstante, en lo que se refiere al importe de las aportaciones de capital del FGEF, en el considerando 59 de la Decisión de incoación de Nea Proton la Comisión expresó dudas sobre si Nea Proton Bank sería capaz de recuperar su viabilidad a largo plazo en solitario y si una única reestructuración era la opción más barata disponible. Además, en los considerandos 60 y 61 de la Decisión de incoación Nea Proton la Comisión declaró que la incapacidad de Nea Proton Bank para remunerar suficientemente la recapitalización realizada por el FGEF creaba dudas sobre si se trataba de un banco esencialmente sólido y, por lo tanto, conllevaba la necesidad de proceder a una reestructuración profunda.
143)
Por lo que se refiere a la proporcionalidad de las medidas, la Comisión consideró que eran proporcionadas como ayuda de salvamento.
144)
En lo que se refiere al restablecimiento de la viabilidad a largo plazo de Nea Proton Bank, en el considerando 65 de la Decisión de incoación Nea Proton la Comisión expresó sus dudas en cuanto a si dicho banco podría ser viable como entidad independiente.
145)
La Comisión dudaba de que la reestructuración propuesta fuese suficiente ante la profundidad de la reestructuración necesaria dada la ausencia de remuneración suficiente.
3.3. RAZONES PARA LA INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL CON RESPECTO A NEW TT BANK
146)
El 6 de mayo de 2013, la Comisión incoó el procedimiento de investigación formal para verificar si los 4 100 millones EUR destinados a cubrir el déficit de financiación para las actividades transferidas de TT Bank a New TT Bank (Medida NTT1), la aportación de capital de 500 millones EUR por parte del FGEF en New TT Bank (Medida NTT2), la aportación de capital de 224,96 millones EUR en TT Bank en forma de acciones preferentes en el marco del régimen de apoyo a los bancos griegos (Medida TT) y la intervención de 680 millones EUR por parte del Régimen de Resolución del HDIGF en favor de los activos de T Bank que fueron transferidos a TT Bank (Medida TT) cumplían los criterios generales de compatibilidad y los requisitos de la Comunicación bancaria de 2008, la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación sobre reestructuración (restablecimiento de la viabilidad a largo plazo, reparto de cargas, limitación de la ayuda al mínimo necesario, y limitación del falseamiento de la competencia).
147)
La Comisión consideró que las medidas NTT 2 y NTT1 eran apropiadas y necesarias en su forma de ayuda de salvamento. Por lo que respecta a la necesidad de la medida NTT2 en cuanto a su cuantía, la Comisión, al dudar de la viabilidad a largo plazo del New TT Bank como entidad autónoma, consideró que la reestructuración independiente podría no ser la opción única y más barata disponible (105). Por lo que se refiere a la remuneración de ambas medidas, la Comisión declaró que la cobertura del déficit de financiación era un coste definitivo sin compensar los ingresos ordinarios futuros que provocaba la necesidad de proceder a una reestructuración profunda (106).
148)
En cuanto a la proporcionalidad de ambas medidas, la Comisión consideró que las medidas NTT2 y NTT1 eran proporcionadas como ayuda de salvamento a corto plazo, pero en el considerando 79 de la Decisión de incoación New TT exigía la rápida introducción de medidas para limitar los efectos negativos indirectos.
149)
Por lo que se refiere a la compatibilidad de la Medida T, la Comisión ya la había aprobado temporalmente, el 16 de mayo de 2012, como ayuda de salvamento, en su Decisión sobre la resolución de T Bank («Decisión T Bank») (107), pero no pudo dar una aprobación definitiva de la ayuda concedida a las actividades de T Bank que fueron transferidas a TT Bank. La Comisión prorrogó en la Decisión de incoación New TT Bank (108) la autorización de la medida como ayuda de salvamento hasta el momento en que se adoptase una decisión definitiva sobre una versión actualizada del plan de reestructuración de TT Bank.
150)
Por lo que se refiere a la compatibilidad de estas medidas con la Comunicación sobre la reestructuración, la Comisión dudaba de que New TT Bank pudiese restablecer su viabilidad a largo plazo en solitario. Ese escepticismo se basaba en el número limitado de medidas propuestas para su adopción por New TT Bank para generar beneficios en el futuro, la incertidumbre del régimen de jubilación voluntaria en lo que respecta al calendario y el porcentaje de aceptación por parte de los trabajadores, la falta de nuevas medidas para reducir los costes de personal, la falta de medidas para racionalizar la red de sucursales tras la adquisición de T Bank y la consiguiente falta de explotación de las sinergias potenciales (109).
151)
En los considerandos 90 y 91 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión planteaba dudas sobre si la ambiciosa reducción en los márgenes de intereses de los depósitos existentes y el aumento de los márgenes sobre los nuevos préstamos podían ser aplicados sin que New TT Bank perdiese una cantidad significativa de clientes y sin hacer préstamos arriesgados. Además, la Comisión dudaba de que New TT Bank pudiese doblar su cartera de préstamos a empresas según lo previsto y si, habida cuenta de la falta de experiencia, podría alcanzar la fuerte tasa de crecimiento prevista en concepto de ingresos netos por intereses.
152)
Por lo tanto, en el considerando 95 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión adoptó el punto de vista de que la reintegración de TT Bank en una empresa financiera viable más grande incrementaría las perspectivas de viabilidad de New TT Bank, al permitir racionalizar los costes, revalorizar los depósitos y nuevos préstamos y ofrecer una gama más amplia de productos.
153)
Como New TT Bank albergaba las actividades económicas llevadas a cabo anteriormente por TT Bank, incluidas las de T Bank, la Comisión incoó un procedimiento de investigación formal sobre si las medidas T y TT ofrecían una solución a largo plazo para la viabilidad de New TT Bank e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
154)
En cuanto a la distribución de costes, la Comisión consideró que la reestructuración como entidad independiente inflaba los costes de reestructuración y, por tanto, dudaba de que la ayuda estatal se limitase al mínimo. Por otra parte, la Comisión señaló que, a pesar del hecho de que se logró una distribución de cargas suficiente entre accionistas y tenedores de deuda subordinada, que probablemente era la máxima posible, la falta de remuneración desencadenaba la necesidad de proceder a una reestructuración profunda, tanto en términos de medidas de viabilidad como de medidas para limitar el falseamiento de la competencia. Además, la Comisión observó que como una gran parte de las pérdidas se derivaban de la condonación de deuda en favor del Estado, ello justificaba una remuneración más baja (110).
155)
Por lo que se refiere a los falseamientos de la competencia, la Comisión señaló que la gran cantidad de ayuda recibida por TT Bank y transferida a actividades de T Bank y la falta de remuneración abogaban por una profunda reestructuración y reducción de la presencia en el mercado de New TT Bank. Por otra parte, aunque las pérdidas se debieron, principalmente, a la tenencia de obligaciones de deuda pública griega, la Comisión observó que TT Bank poseía más de este tipo de obligaciones que otros bancos griegos en proporción a su tamaño y consideró que ello reflejaba una asunción de riesgos inapropiada (111). Por último, observó que, a pesar de que New TT Bank seguía estando en el mercado casi en la misma forma en que lo había estado TT Bank anteriormente, el falseamiento de la competencia sería limitado, dado el tamaño relativamente pequeño del primero y la ausencia de actividades exteriores. Sin embargo, la Comisión dudaba de que se hubieran tomado medidas suficientes para limitar los falseamientos indebidos de la competencia y consideraba que podrían ser necesarias una prohibición de liderazgo en materia de precios y otras medidas de comportamiento en el mercado (112).
4. OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS SOBRE EL PROCEDIMIENTO FORMAL DE INVESTIGACIÓN CON RESPECTO A LA PRIMERA RECAPITALIZACIÓN PUENTE
OBSERVACIONES DE UN BANCO GRIEGO
156)
El 3 de enero de 2013, la Comisión recibió las observaciones presentadas por un banco griego sobre la Decisión de incoación. Dicho banco comentó que la recapitalización de los bancos griegos por el FGEF constituía, en principio, un paso muy positivo en favor de un sistema bancario más saludable y viable y no planteó objeción alguna a la recapitalización de Eurobank.
157)
Sin embargo, aunque expresó todo su apoyo al principio de la recapitalización de los bancos griegos por el FGEF, dicho banco explicó que, para minimizar los falseamientos de la competencia y evitar discriminaciones, esperaba que la recapitalización por parte del FGEF estuviera abierta a todos los bancos que operan en Grecia en condiciones similares.
5. OBSERVACIONES DE GRECIA SOBRE LOS PROCEDIMIENTOS DE INVESTIGACIÓN FORMALES
5.1. OBSERVACIONES DE GRECIA SOBRE EL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL CON RESPECTO A LA PRIMERA RECAPITALIZACIÓN PUENTE
158)
El 5 de septiembre de 2012, Grecia presentó sus observaciones, preparadas por el Banco de Grecia y el FGEF, sobre la Decisión de incoación.
5.1.1. Observaciones preparadas por el Banco de Grecia
159)
En cuanto a la idoneidad de la primera recapitalización puente, el Banco de Grecia señalaba que el importe de 18 000 millones EUR de capital con el que el FGEF recapitalizó los cuatro grandes bancos griegos en mayo de 2012 era inferior al importe final necesario para que dichos bancos alcanzasen gradualmente y mantuviesen un coeficiente de capital básico de nivel 1 fijado del 10 % en junio de 2012 y del 7 % con arreglo a una hipótesis adversa de tres años. También señaló que la primera recapitalización puente fue temporal, dado que el proceso de recapitalización se celebraría con incrementos de capital social por parte de esos cuatro bancos.
160)
El Banco de Grecia también observó que la recapitalización de los grandes bancos griegos se inscribe en el marco a más largo plazo de la reestructuración del sector bancario griego. Señaló que, cuando un banco sigue estando en manos privadas, la gestión probablemente seguirá siendo la misma, mientras que si un banco pasa a ser de propiedad estatal (es decir, propiedad del FGEF), el FGEF podrá designar nuevos gestores que, en cualquier caso, serán evaluados por el Banco de Grecia. El Banco de Grecia señaló que evalúa continuamente el marco de gobernanza empresarial, la adecuación de la gestión y del perfil de riesgo de cada banco para garantizar que no se asuman riesgos excesivos. Asimismo, señaló que el FGEF ya había designado a sus representantes en el consejo de administración de los bancos recapitalizados.
161)
En lo que respecta a la necesidad de la primera recapitalización puente, el Banco de Grecia señaló que la recapitalización del Banco se limitó a fin de garantizar que se cumpliesen los requisitos de capital mínimo entonces aplicables (8 %). También indicó que el prolongado período previo a la recapitalización se debió al fuerte deterioro del entorno operativo en Grecia y al impacto del Programa PSI, a la complejidad de todo el proyecto y a la necesidad de optimizar la participación de los inversores privados en las ampliaciones de capital social.
162)
En cuanto a la proporcionalidad de la primera recapitalización puente, el Banco de Grecia señaló que la plena aplicación del plan de reestructuración que debía presentarse a la Comisión estaba garantizada por el hecho de que la suspensión de los derechos de voto del FGEF se levantaría si, entre otras cosas, el plan de reestructuración fuera sustancialmente vulnerado. El Banco de Grecia también señaló que las dificultades del Banco no se debían a una subestimación de los riesgos por parte de los gestores del Banco ni a acciones comerciales agresivas.
5.1.2. Observaciones elaboradas por el FGEF
163)
En cuanto a la idoneidad de la primera recapitalización puente, para abordar la cuestión de la posible interferencia del Estado si el Estado aporta importes elevados de ayuda estatal a través del FGEF y el FGEF tiene plenos derechos de voto, el FGEF señaló que los bancos a los que financia no se consideran entidades públicas o bajo control estatal y que no estarían controlados por el Estado después de haber sido recapitalizados de forma permanente por el FGEF. El FGEF señaló que es una entidad jurídica de Derecho privado totalmente independiente, con autonomía de decisión. No está sujeta a control gubernamental, con arreglo al artículo 16C, apartado 2, de la Ley del FGEF, según el cual las entidades de crédito a las que el FGEF ha facilitado ayuda en forma de capital no forman parte del sector público en sentido amplio. También se refirió a la estructura de gobierno del FGEF.
164)
Por lo que se refiere a la intervención del FGEF en la gestión del Banco, aquel señaló que respetaría la autonomía del Banco y no interferiría en su gestión corriente, dado que su papel se limita a lo establecido en la Ley del FGEF. Señaló que no había ninguna interferencia del Estado o de coordinación y que las decisiones del Banco en relación con el proceso de concesión de préstamos (en particular, en materia de garantías, tarificación y solvencia de los prestatarios) se tomarían con arreglo a criterios comerciales.
165)
El FGEF señaló que la Ley del FGEF y el convenio de suscripción previa establecen garantías adecuadas para evitar la asunción de riesgos excesivos por parte de los accionistas privados existentes. Destacó, a este respecto, elementos tales como i) el nombramiento de representantes del FGEF como miembros no ejecutivos independientes del consejo de administración del Banco y su presencia en los comités, ii) la diligencia debida aplicada por el FGEF en el Banco, y iii) el hecho de que, tras la recapitalización final, sus derechos de voto se limitarían únicamente en la medida en que el Banco cumpliese los requisitos del plan de reestructuración.
166)
En lo que respecta a la necesidad de la primera recapitalización puente y, en concreto, al nivel de remuneración de la ayuda, el FGEF declaró que la remuneración se había acordado con los representantes de la Comisión, el BCE y el FMI. El nivel acordado tuvo en cuenta que la primera recapitalización puente se convertiría en una recapitalización permanente antes del 30 de septiembre de 2012, plazo establecido en marzo de 2012 con el MPEF entre la Comisión, el BCE, el FMI y Grecia.
167)
En cuanto a la proporcionalidad de la primera recapitalización puente, el FGEF señaló que las medidas que adoptó, tales como las descritas en el considerando 165 de la presente Decisión, son suficientes salvaguardias habida cuenta de la gran cantidad de ayuda recibida y el largo período de salvamento. Por otra parte, indicó que existen medidas apropiadas para garantizar que los bancos en los que participa el FGEF no compartan entre ellos información sensible desde el punto de vista comercial. Estas medidas incluyen la designación de representantes diferentes del FGEF ante tales bancos, los mandatos encomendados a dichos representantes, que ponen específicamente en guardia con respecto al flujo de información entre los representantes, y claras instrucciones internas de que dichas personas no deben transmitir información sensible desde el punto de vista comercial. Por otra parte, el FGEF declaró que no ejerce sus derechos en relación con los bancos de manera que pueda impedirse, restringirse, falsearse o disminuirse de forma significativa una competencia efectiva. Por último, el FGEF destacó que los miembros de su consejo de administración y sus empleados están sujetos a normas estrictas de confidencialidad y fiduciarias y están obligados por el secreto profesional en lo que respecta a sus actividades.
5.2. OBSERVACIONES DE GRECIA SOBRE EL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL RELATIVO A NEA PROTON BANK
168)
El 5 de septiembre de 2012, Grecia presentó las observaciones preparadas por el Banco de Grecia y el FGEF relativas a la Decisión de incoación Nea Proton Bank.
5.2.1. Observaciones preparadas por el Banco de Grecia
169)
El Banco de Grecia señaló que Nea Proton Bank, como entidad de crédito provisional propiedad del FGEF, no podía presentar un plan de negocio a más largo plazo como entidad autónoma. Además, añadió que sigue de cerca la ejecución del plan de negocio elaborado por el FGEF para Nea Proton Bank y presentado a la Comisión con el fin de garantizar que Nea Proton Bank pueda ser vendido en el plazo establecido por la ley.
170)
Por lo que se refiere al porcentaje de incremento de la rentabilidad, el Banco de Grecia señaló que se preveía que la mayor parte del crecimiento se produciría durante 2013 (cuando los ingresos netos por intereses se esperaba que aumentasen hasta 55,3 millones EUR, frente a 22,7 millones EUR en 2012) y que podría deberse principalmente a la reducción del total de gastos en concepto de intereses y sería el resultado de dos factores: una refinanciación de depósitos a plazo que anteriormente tenían rendimientos elevados en mejores condiciones y una reducción del 30 % del saldo vivo total de los depósitos durante el primer semestre de 2012. Además, el Banco de Grecia subrayó que, a partir de 2013, las cifras de ingresos netos por intereses evolucionarían bastante favorablemente y no plantearían dudas sobre la capacidad de Nea Proton Bank para cumplir el objetivo.
5.2.2. Observaciones elaboradas por el FGEF
171)
En lo que respecta a la necesidad de las medidas en favor de Nea Proton Bank, el FGEF observó que el Banco de Grecia es la autoridad pertinente para decidir sobre cualquier medida de resolución y que el FGEF aportó el capital mínimo exigido por la legislación.
172)
En lo que se refiere al restablecimiento de la viabilidad a largo plazo de Nea Proton Bank, el FGEF se refirió al marco de resolución en virtud del cual el FGEF tenía que vender Nea Proton Bank en el plazo de dos años y coincidió con la Comisión en que Nea Proton Bank podría formar parte de una entidad más grande y viable. Aunque el plan de reestructuración para Nea Proton Bank se basaba en un modelo de entidad independiente, el FGEF explicó que su objetivo era facilitar la venta de ese banco mediante la mejora de su atractivo para los inversores y sus resultados financieros. El FGEF comentó que las aportaciones de capital no solo permitieron a Nea Proton Bank respetar el coeficiente mínimo de adecuación del capital, sino que también mejoraron su situación financiera y su atractivo para cualquier futura concentración con otros bancos pequeños. El FGEF también observó que la aportación adicional de capital había sido necesaria para cubrir las pérdidas por deterioro del valor relacionadas con el Programa PSI y el aumento de cargas por provisiones para préstamos.
173)
El FGEF observó que Nea Proton Bank había mejorado su coste de financiación y la lealtad de los depósitos. El recurso de Nea Proton Bank al Eurosistema se redujo en 2012, con lo que mejoró su situación de liquidez. La aportación adicional de capital ha contribuido a reducir los tipos de interés sobre los depósitos y a mejorar los márgenes netos de intereses. Nea Proton Bank ya ha cambiado la forma de tarificación de algunas de sus carteras de préstamos, utilizando una tarificación basada en el riesgo con tipos de interés muy superiores al coste de financiación. Por otra parte, la tasa prevista de crecimiento de los ingresos netos por intereses se produciría con una estimación conservadora de la expansión en el segmento de mercado de empresas y mejorando la calidad de la cartera.
174)
El FGEF indicó que en 2012 Nea Proton Bank había reducido notablemente sus costes de explotación, que sus dos filiales cesarían sus operaciones, que su participación en intermediación de seguros se había reducido considerablemente y que finalizarían sus actividades de intermediación por cuenta propia.
175)
Por último, el FGEF indicó que las distorsiones de la competencia serían escasas dada la pequeña proporción que Nea Proton Bank supone en el total de los activos bancarios en Grecia y el hecho de que ya no se planteaba una captación agresiva de fondos.
5.3. OBSERVACIONES DE GRECIA SOBRE EL PROCEDIMIENTO DE INVESTIGACIÓN FORMAL RELATIVO A NEW TT BANK
176)
El 19 de julio de 2013, el Ministerio de Hacienda presentó comentarios sobre la Decisión de incoación New TT Bank.
177)
En lo que respecta a la necesidad de la Medida NTT1, el Ministerio de Hacienda añadió que el valor exacto de los activos y pasivos que se transfirieron al New TT Bank se definieron basándose en el informe de los auditores externos, de conformidad con el artículo 63E, apartado 6, de la Ley 3601/2007.
178)
En lo que respecta a la necesidad de la Medida NTT2, el Ministerio de Hacienda comentó que el segundo programa de ajuste para Grecia (segunda revisión, mayo de 2013) exigía la venta de New TT Bank a un tercero, a más tardar, el 15 de julio de 2013.
179)
En cuanto a la remuneración de las medidas NTT1 y NTT2, el Ministerio de Hacienda señaló que el FGEF, que colma el déficit de financiación hasta el 31 de diciembre de 2013 en lugar del HDIGF, tiene un derecho preferente por delante de otros acreedores ordinarios en caso de liquidación de activos que sigan siendo propiedad del TT Bank y que únicamente las reclamaciones de los empleados exigiendo el 50 % de su prelación de indemnización se sitúan por delante del derecho del FGEF. Por tanto, observó que el producto de la liquidación de dichos activos beneficiará principalmente al FGEF y, de este modo, reducirá el coste asumido por el Estado.
180)
En lo que se refiere al restablecimiento de la viabilidad a largo plazo de New TT Bank, el Ministerio de Hacienda señaló que, como entidad de crédito provisional, New TT Bank debía venderse en el plazo de dos años a partir de su establecimiento, de conformidad con el artículo 63E de la Ley 3601/2007. La venta de New TT Bank, de conformidad con el MPEF de mayo de 2013, finalizará a más tardar el 15 de julio de 2013, garantizando así la viabilidad a largo plazo de sus actividades.
6. EVALUACIÓN DE LAS AYUDAS RELACIONADAS CON LAS ACTIVIDADES ADQUIRIDAS
6.1. EVALUACIÓN DE LAS AYUDAS RELACIONADAS CON NEA PROTON BANK
6.1.1. Existencia de ayuda estatal e importe de la misma
181)
La Comisión debe demostrar la existencia de ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado. Según dicho apartado, se consideran ayudas estatales las otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen con falsear la competencia favoreciendo a determinadas empresas o producciones, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros.
6.1.1.1. Existencia de ayuda en las medidas concedidas en virtud del régimen (medidas Pr1, Pr2 y Pr3)
182)
Los 80 millones EUR aportados por el Estado griego a Proton Bank en mayo de 2009 (Medida Pr1), los títulos de deuda soberana por 78 millones EUR obtenidos por Proton Bank en abril de 2009 (Medida Pr2) y la garantía estatal concedida a Proton Bank por obligaciones emitidas con un valor nominal de 149,4 millones EUR en julio de 2010 (Medida Pr3) se acordaron con arreglo al régimen de apoyo a los bancos griegos (113). En la Decisión por la que se aprueba dicho régimen, la Comisión concluyó que las medidas decididas en virtud de dicho régimen constituirían ayuda estatal.
183)
Como se concluye en el considerando 38 de la Decisión de incoación Nea Proton Bank, este banco continúa las actividades económicas de Proton Bank. Las medidas Pr1, Pr2 y Pr3 han beneficiado a Nea Proton Bank, puesto que contribuyeron a estabilizar y continuar las actividades económicas que se le transfirieron y que, si no fuera por ello, ya no existirían. Por tanto, la Comisión considera que han beneficiado a las actividades económicas transferidas a Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Existencia de ayuda en la cobertura del déficit de financiación de Nea Proton Bank (Medida NP1)
184)
En los considerandos 31 a 37 de la Decisión de incoación Nea Proton, la Comisión ya estableció que la Medida NP1, la intervención por parte del Régimen de Resolución del HDIGF y el FGEF para cubrir el déficit de financiación, constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado. En el considerando 38 de la misma Decisión la Comisión consideró que Nea Proton Bank era el beneficiario económico de dicha medida al proseguir la actividad económica de Proton Bank, que sigue existiendo debido a la ayuda recibida.
6.1.1.3. Existencia de ayuda en la aportación de capital social inicial por el FGEF y porcentaje adicional de aportación de capital social inicial en 2012 (Medida NP2)
185)
En los considerandos 41 a 43 de la Decisión de incoación Nea Proton, la Comisión ya determinó que la aportación de capital de 250 millones EUR por parte del FGEF y las aportaciones de capital adicionales previstas en el momento de la Decisión, por un importe total de 300 millones EUR, constituían ayudas estatales a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado. Como se menciona en el considerando 93 de la presente Decisión, de los posibles 300 millones EUR adicionales en capital, el FGEF contribuyó finalmente con un importe adicional de 265 millones EUR en 2012, lo que eleva el total de la ayuda de recapitalización en 2011 y 2012 a 515 millones EUR (Medida NP2).
6.1.1.4. Existencia de ayuda en la aportación de capital del FGEF a Nea Proton Bank antes de su venta al Banco (Medida NP3)
186)
La Comisión considera que la aportación de capital del FGEF a Nea Proton Bank antes de su venta al Banco, por un importe de 395 millones EUR, constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
187)
El capital fue aportado por el FGEF, que es una entidad creada y financiada por Grecia para prestar apoyo a los bancos, y por ello se hizo utilizando recursos estatales. Por otra parte, la medida es selectiva, puesto que la aportación de capital solo beneficia a Nea Proton Bank.
188)
Además, la intervención otorga a Nea Proton Bank una clara ventaja, ya que permite que continúen sus actividades bancarias. Sin la aportación de capital, Nea Proton Bank, cuyo capital registraba un valor muy negativo, habría quebrado. En tales circunstancias, no habría sido posible vender Nea Proton Bank e integrarlo en una entidad mayor. Además, esa recapitalización no respetó el principio del inversor en una economía de mercado. Por el contrario, la recapitalización de 395 millones EUR permitió la venta de Nea Proton Bank por un precio de 1 EUR. Un inversor privado habría optado por no proceder a la recapitalización y habría dejado quebrar a Nea Proton Bank, ahorrándose de este modo 395 millones EUR.
189)
Nea Proton Bank compite con otros bancos, incluidas filiales de bancos extranjeros, que operan en Grecia o que están potencialmente interesados en entrar en el mercado griego. Por tanto, la aportación de capital tiene un efecto en el comercio entre Estados miembros y falsea potencialmente la competencia.
190)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la aportación de capital de 395 millones EUR a Nea Proton Bank constituye ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
Beneficiario de la Medida NP3
191)
Como ya se explicó en el considerando 188, la Comisión considera que Nea Proton Bank es el beneficiario de la aportación de capital de 395 millones EUR a Nea Proton Bank, ya que la ayuda le permite continuar sus actividades económicas dentro del Banco.
192)
En cuanto a la cuestión de si la venta de Nea Proton Bank supone una ayuda estatal al Banco, de conformidad con el punto 49 de la Comunicación bancaria de 2008, la Comisión ha de evaluar si se cumplen determinados requisitos. Es necesario examinar, en particular, si: i) el proceso de venta fue abierto y no discriminatorio; ii) se realizó en condiciones de mercado, y iii) la institución financiera o el Gobierno maximizaron el precio de venta de los activos y pasivos.
193)
El Banco adquirió las acciones de Nea Proton Bank pues presentó la única oferta válida en el marco de un procedimiento de licitación no discriminatorio abierto a otros bancos y entidades financieras. Un asesor financiero del FGEF se puso en contacto con un gran número de bancos, instituciones financieras y patrocinadores, pero solo cuatro expresaron interés en la adquisición de Nea Proton Bank y de ellos solo dos, el Banco y un fondo de inversión libre (114), presentaron ofertas finales. La oferta del Banco fue la única que correspondía a la carta de acompañamiento del FGEF.
194)
Dado que el asesor financiero se puso en contacto con un gran número de bancos y había fijado previamente los requisitos y el calendario que las ofertas debían cumplir para ser válidas, la Comisión considera que el procedimiento de licitación fue abierto y no discriminatorio. Por tanto, concluye que el procedimiento de licitación permite excluir la presencia de ayuda en favor del comprador.
195)
El Banco abonó la contraprestación de 1 EUR y el FGEF se comprometió a recapitalizar Nea Proton Bank antes de su venta. Ese precio negativo (es decir, teniendo en cuenta la recapitalización de Nea Proton Bank justo antes de la venta) no excluye que el precio de venta refleje el valor de mercado de la empresa (115), ya que el capital neto de Nea Proton Bank era claramente negativo y se preveía que continuaría registrando pérdidas. La Comisión no tiene motivos para creer que la oferta hecha y el precio pagado no reflejaron el precio de mercado de la empresa. Por ello, y de conformidad con el punto 49 de la Comunicación bancaria de 2008, el punto 20 de la Comunicación sobre reestructuración y su práctica decisoria (116), la Comisión concluye que el precio de venta fue el precio de mercado y que puede descartarse que se otorgara ayuda al Banco.
6.1.1.5. Conclusión sobre la existencia y el importe total de la ayuda recibida
196)
Sobre la base de lo expuesto en los considerandos 182 a 190, la Comisión considera que las medidas Pr1, Pr2 y Pr3, NP1, NP2 y NP3 cumplen las condiciones establecidas en el artículo 107, apartado 1, del Tratado y constituyen ayudas estatales. Por lo que se refiere a las medidas Pr1, Pr2 y Pr3, la Comisión llega a la conclusión de que, al haber contribuido a la continuación de las actividades de Proton Bank que posteriormente fueron transferidas a Nea Proton Bank, se puede considerar que también benefician a Nea Proton Bank, que continúa dichas actividades. Como ya se indicó en el considerando 184, el beneficiario de la Medida NP1 es Nea Proton Bank, que prosigue las actividades transferidas de Proton Bank. Por otra parte, Nea Proton Bank es también beneficiario de las medidas NP2 y NP3.
197)
Por lo tanto, la Comisión concluye que las actividades de Nea Proton Bank han recibido ayuda estatal en forma de aportación de capital de 2 111,6 millones EUR (medidas Pr1, NP1, NP2 y NP3), además de las garantías estatales de 149,4 millones EUR (Medida Pr3) y valores del Estado griego por importe de 78 millones EUR (Medida 2), como se resume en el cuadro 9.
Cuadro 9
Resumen de la ayuda total recibida por Proton Bank y Nea Proton Bank
Beneficiario de la ayuda
Medida
Naturaleza de la ayuda
Importe de la ayuda (millones EUR)
Actividades de Proton Bank
Pr1
Recapitalización
80
Actividades de Nea Proton Bank
NP1
Financiación del déficit de financiación de PB a NPB
1 121,6
NP2
Recapitalización
515
NP3
Recapitalización
395
Total de ayuda de capital concedida
2 111,6
Beneficiario de la ayuda
Medida
Naturaleza de la ayuda
Actividades de Proton Bank
Pr2
Préstamo de obligaciones
78
Pr3
Garantía
149,4
Ayuda total a la liquidez
227,4
6.1.2. Base jurídica para la evaluación de la compatibilidad
198)
El artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado faculta a la Comisión para declarar la ayuda compatible con el mercado interior si está destinada a «poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro».
199)
La Comisión ha reconocido que la crisis financiera mundial puede perturbar gravemente la economía de un Estado miembro y que las medidas de apoyo a los bancos pueden poner remedio a dicha perturbación. Esto fue confirmado en la Comunicación bancaria de 2008, la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación sobre reestructuración. La Comisión sigue opinando que se cumplen los requisitos para autorizar ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado, habida cuenta de la reaparición de tensiones en los mercados financieros. La Comisión lo confirmó con la adopción de la Comunicación prorrogativa de 2011 (117) y la Comunicación bancaria de 2013 (118).
200)
En lo que respecta a la economía griega, en sus decisiones de autorización y prórroga del régimen, así como en la aprobación de las medidas de ayuda estatal acordadas por Grecia en favor de bancos concretos (119), la Comisión reconoció que existía una amenaza de grave perturbación en la economía griega y que el apoyo estatal a los bancos es adecuado para poner remedio a dicha perturbación. Por tanto, la base jurídica para la evaluación de las medidas de ayuda debe ser el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado.
201)
Para que una ayuda sea compatible con el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado debe cumplir los criterios generales de compatibilidad:
a) idoneidad : la ayuda ha de estar bien orientada para ser capaz de conseguir de manera eficiente el objetivo de poner remedio a una grave perturbación en la economía; no sería el caso si la medida no fuera apropiada para poner remedio a la perturbación;
b) necesidad : la medida de ayuda debe, por su importe y su forma, ser necesaria para lograr el objetivo; por lo tanto, debe ser de la cuantía mínima necesaria para alcanzar el objetivo y adoptar la forma más apropiada para poner remedio a la perturbación;
c) proporcionalidad : los efectos positivos de la medida deben sopesarse equilibradamente con el falseamiento de la competencia, para que dichos falseamientos se limiten al mínimo necesario para alcanzar los objetivos de la medida.
202)
Durante la crisis financiera, la Comisión ha desarrollado criterios de compatibilidad para los diferentes tipos de medidas de ayuda. Los principios para evaluar las medidas de ayuda fueron establecidos, en primer lugar, mediante la Comunicación bancaria de 2008.
203)
La Comunicación sobre recapitalización (120) establece directrices adicionales sobre el nivel de remuneración requerida para las aportaciones de capital público.
204)
Por último, la Comisión ha explicado en la Comunicación sobre reestructuración (121) cómo evaluará los planes de reestructuración. En su evaluación del plan de reestructuración del Banco, con arreglo a la Comunicación sobre reestructuración, la Comisión tendrá en cuenta todas las medidas enumeradas en el cuadro 7.
6.1.3. Evaluación de la compatibilidad de las medidas de ayuda en el marco de la Comunicación sobre recapitalización y de la Comunicación bancaria de 2008
6.1.3.1. Compatibilidad de las medidas Pr1, Pr2 y Pr3 con la Comunicación bancaria de 2008
205)
Las medidas Pr1, Pr2 y Pr3 fueron acordadas en el marco del régimen. Las medidas incluidas en dicho régimen ya fueron consideradas compatibles con el mercado interior en la Decisión de la Comisión de 19 de noviembre de 2008.
6.1.3.2. Compatibilidad de las medidas NP1 y NP2 con la Comunicación bancaria de 2008 y con la Comunicación sobre recapitalización
206)
En la Decisión de incoación Nea Proton Bank, la Comisión aprobó las medidas NP1 y NP2 como ayuda de salvamento. No obstante, como ya se indicó en el considerando 142, la Comisión expresó su preocupación sobre la necesidad del importe de la medida NP2, sobre si Nea Proton Bank sería capaz de recuperar su viabilidad a largo plazo en solitario y, por tanto, ponía en duda que la opción de convertirse en una entidad independiente fuese la más barata disponible. Estas preocupaciones fueron abordadas por la venta de Nea Proton Bank al Banco el 15 de julio de 2013. Dado que Nea Proton Bank fue vendido al Banco mediante un procedimiento abierto, transparente y no discriminatorio, se considera que la contraprestación pagada por el Banco constituye el precio de mercado. Como resultado, el importe del capital aportado por el Estado antes de la venta fue necesario para el éxito de la venta. La integración de Nea Proton Bank en las actividades del Banco resolverá los problemas de viabilidad a largo plazo de Nea Proton Bank, a la vista del plan de reestructuración presentado por el Banco a la Comisión.
6.1.3.3. Compatibilidad de la Medida NP3 con la Comunicación bancaria de 2008 y la Comunicación sobre recapitalización
6.1.3.3.1. Idoneidad
207)
Por lo que se refiere a la idoneidad de la Medida NP3, consistente en la aportación de capital por valor de 395 millones EUR del FGEF a Nea Proton Bank antes de su venta al Banco, la Comisión considera que la medida es adecuada ya que contribuyó a mantener las actividades de Nea Proton Bank. Dichas actividades no habrían podido continuar sin la ayuda del FGEF, puesto que Nea Proton Bank tenía un patrimonio neto negativo en el momento de su venta al Banco y seguía registrando pérdidas. Ningún banco habría comprado Nea Proton Bank sin que previamente hubiese sido recapitalizado. Así pues, la medida garantiza la estabilidad financiera en Grecia. Sobre esta base, la Comisión estima que la medida es adecuada como ayuda de salvamento.
6.1.3.3.2. Necesidad
208)
Según la Comunicación bancaria de 2008, la medida debe, por su importe y su forma, ser necesaria para lograr el objetivo de la medida. Ello implica que la aportación de capital debe ser de la cuantía mínima necesaria para alcanzar dicho objetivo.
209)
Como el Banco de Grecia indicó en su escrito de 19 de julio de 2013, en caso de que Nea Proton Bank hubiera sido liquidado, podría haber producido un efecto de contagio, generando una nueva crisis sistémica y socavando la confianza recientemente restablecida en el sistema bancario tras la finalización del proceso de recapitalización. La Comisión considera que estos elementos relativos a la estabilidad financiera apoyan la necesidad de la Medida NP3.
210)
Por lo que se refiere a la magnitud de la intervención, la cifra de 395 millones EUR se determinó mediante un proceso de licitación abierto y no discriminatorio. El Banco completó un procedimiento de diligencia debida con respecto a Nea Proton Bank. La oferta del Banco, que requirió una recapitalización de 395 millones EUR previamente a la compra de Nea Proton Bank, se calculó de modo que cumpliese el porcentaje mínimo de adecuación del capital del 9 % y permitiese proveer 119 millones EUR adicionales de préstamos debido a las pérdidas adicionales y las pérdidas antes de impuestos esperadas hasta 2016. La Comisión concluye que la ayuda de 395 millones EUR fue necesaria.
211)
Por lo que respecta a la remuneración de la ayuda, dado que el precio de venta se fijó en 1 EUR, el FGEF no recuperará ningún dinero. Su contribución es similar a una subvención a fondo perdido. Como se indica en el punto 44 de la Comunicación sobre recapitalización, una recapitalización insuficientemente remunerada solo puede ser aceptada en el caso de bancos en dificultades que no puedan pagar ninguna remuneración. La Comisión considera que este es el caso de Nea Proton Bank. La ausencia de remuneración da lugar a la necesidad de proceder a una reestructuración profunda, en consonancia con la Comunicación sobre recapitalización.
212)
En conclusión, la medida es necesaria como ayuda de salvamento, tanto en su importe como en su forma de conseguir el objetivo de limitar las perturbaciones en el sistema bancario griego y en la economía en conjunto.
6.1.3.3.3. Proporcionalidad
213)
La Comisión observa que, a raíz de la concentración por absorción de Nea Proton Bank con el Banco, las actividades económicas de Nea Proton Bank fueron transferidas al Banco. El hecho de que la ayuda salva dichas actividades económicas podría, en teoría, falsear la competencia. No obstante, la Comisión señala el pequeño tamaño de Nea Proton Bank y el proceso de venta, durante el que los competidores tuvieron la oportunidad de presentar ofertas por Nea Proton Bank. Por otra parte, inmediatamente después de su transferencia, las actividades económicas de Nea Proton Bank se integrarán plenamente en el Banco y dejarán de existir como actividad económica distinta o competidora. Por consiguiente, la Comisión concluye que la ayuda no falsea indebidamente la competencia.
6.1.3.3.4 Conclusión sobre la conformidad de la Medida NP3 con la Comunicación bancaria de 2008 y en Comunicación sobre recapitalización.
214)
Así pues, la Comisión concluye que la Medida NP3 es pertinente, necesaria y, a la luz de la profunda reestructuración prevista para el Banco, que engloba ahora las actividades económicas de Nea Proton Bank, es proporcionada en relación con el objetivo perseguido.
6.1.4. Compatibilidad de las medidas de ayuda con la Comunicación sobre reestructuración
215)
En los considerandos 60, 61, 78 y 79 de la Decisión de incoación Nea Proton Bank relativos a las medidas NP1 y NP2 la Comisión señaló que Nea Proton Bank probablemente sería incapaz de remunerar la ayuda estatal que recibió y destacó que la ausencia de remuneración planteó la necesidad de proceder a una reestructuración profunda. En el considerando 211 la Comisión señaló, por lo que se refiere a la remuneración de la Medida NP3, que teniendo en cuenta que el precio de venta de Nea Proton se fijó en 1 EUR, el FGEF no recuperará nada de los 395 millones EUR aportados justo antes de la venta (Medida NP3). Por otra parte, Grecia no recuperará nada de las acciones preferentes emitidas en mayo de 2009, puesto que los derechos patrimoniales relacionados con ellas permanecieron en el Proton Bank liquidado. La Comisión concluye, por tanto, que la falta de remuneración da lugar a la necesidad de proceder a una reestructuración profunda, tanto en términos de medidas de viabilidad como de medidas para limitar el falseamiento de la competencia.
6.1.4.1. Viabilidad a largo plazo de las actividades de Nea Proton Bank a través de su venta
216)
El punto 21 de la Comunicación sobre reestructuración establece que cuando no sea previsible que un banco en crisis recupere la viabilidad a largo plazo con credibilidad, se debe considerar su liquidación ordenada o subasta. Por consiguiente, los Estados miembros pueden fomentar la salida de los operadores no viables, permitiendo al mismo tiempo que el proceso de salida se produzca con arreglo a un calendario apropiado que mantenga la estabilidad financiera.
217)
En la Decisión de incoación Nea Proton Bank la Comisión planteó serias dudas sobre si Nea Proton Bank podría restablecer su viabilidad a largo plazo en solitario, y señaló las sinergias que podrían lograrse mediante su integración en una gran entidad financiera.
218)
A este respecto, el punto 17 de la Comunicación sobre reestructuración aclara que la venta de un banco con problemas a otra institución financiera puede contribuir a recuperar la viabilidad a largo plazo si el comprador es solvente y tiene capacidad para absorber la transferencia del banco afectado; puede también ayudar a restablecer la confianza en el mercado. Por otra parte, de conformidad con el MPEF, debía lograrse una mayor consolidación del sector bancario y el FGEF tenía que vender Nea Proton Bank a más tardar el 15 de julio de 2013.
219)
Como se indica en la sección 7.5.2, sobre la base de su plan de reestructuración, el Banco puede considerarse una entidad viable. Por tanto, el hecho de que las actividades de Nea Proton Bank hayan sido cedidas al Banco permite restablecer su viabilidad a largo plazo. Por otra parte, el hecho de que Nea Proton Bank esté plenamente integrado en el Banco y desaparezca como competidor independiente constituye una profunda reestructuración, según lo requiere la insuficiente remuneración de la ayuda estatal.
6.1.4.2. Aportación propia y reparto de cargas
220)
En la Decisión de incoación Nea Proton Bank, la Comisión expresó sus dudas sobre si los costes de reestructuración se limitaban al mínimo. Estas dudas derivaban de la observación de que Nea Proton Bank no podía recuperar la viabilidad a largo plazo en solitario sin incurrir en costes elevados. La integración de Nea Proton Bank en el Banco, una entidad mayor que dispone de infraestructura informática y estructura de gestión de riesgos, disipa estas preocupaciones. La venta al Banco contribuye a limitar al mínimo los costes de reestructuración.
221)
Por lo que se refiere a la contribución de los accionistas y los tenedores de deuda subordinada a los costes de la reestructuración, la Comisión ya estableció en el considerando 77 de la Decisión de incoación Nea Proton Bank que los accionistas y los tenedores de deuda subordinada no se transfirieron a Nea Proton Bank, sino que permanecieron en Proton Bank, es decir, la entidad en liquidación. Por tanto, la Comisión consideró que se daba un reparto de cargas suficiente entre los accionistas y los tenedores de deuda subordinada.
6.1.4.3. Medidas para limitar el falseamiento de la competencia
222)
En lo que respecta a las medidas para limitar el falseamiento de la competencia, el punto 30 de la Comunicación sobre reestructuración establece que «para evaluar dichas medidas, la Comisión se basa en el cálculo del tamaño, la escala y el ámbito de actividades que tendría el banco en cuestión tras la ejecución de un plan de reestructuración creíble. La naturaleza y la forma de dichas medidas dependerán de dos criterios: en primer lugar, del importe de la ayuda y de las condiciones y circunstancias en las que fue concedida y, en segundo lugar, de las características del mercado o los mercados en los que vaya a operar el banco beneficiario».
223)
En cuanto al importe de la ayuda recibida, la Comisión toma nota del importe de la ayuda total recibida en forma de capital, de 2 111,6 millones EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), además del apoyo a la liquidez por parte del Estado, de 149,4 millones EUR (Pr3) y los valores del Estado griego, por importe de 78 millones EUR (Pr2). La Medida Pr1 correspondía al 4,6 % de los activos ponderados en función del riesgo de Proton Bank en ese momento. La Medida NP1, la financiación del déficit de financiación de la transferencia de actividades de Proton Bank a Nea Proton Bank, correspondía a aproximadamente el 36 % de los activos ponderados en función del riesgo de Proton Bank a finales de 2010, es decir, el 84 % de los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank en el momento de su creación. La aportación inicial de capital social del FGEF en Nea Proton Bank, que era parte de la Medida NP2, correspondía a aproximadamente al 18,8 % de los activos ponderados en función del riesgo de este último en el momento de su creación. Las aportaciones adicionales de capital social, que eran parte de la medida NP2, correspondían a aproximadamente el 34,2 % de los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank (sobre la base de los datos a 31 de diciembre de 2012 (122)). Como se indica en el considerando 80 de la Decisión de incoación New Proton Bank, las medidas NP1 y NP2 representaron más del 50 % de los activos ponderados en función del riesgo del Proton Bank o más del 130 % de los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank. La aportación de capital social, antes de la venta del Banco, es decir, la medida, NP3 correspondía a alrededor del 48,7 % de los activos ponderados en función del riesgo de Nea Proton Bank (sobre la base de datos a 31 de mayo de 2013). Estos importes de ayuda, en combinación con la falta de remuneración, exigen una profunda reducción de la presencia del beneficiario en el mercado.
224)
En relación con el mercado en el que operaba Nea Proton Bank, en el considerando 82 de la Decisión de incoación Nea Proton Bank la Comisión señaló que Proton Bank era un banco muy pequeño (aproximadamente el 1 % de la cuota de mercado de los activos totales de los bancos griegos) y que, en consecuencia, los activos y pasivos de Proton Bank transferidos a Nea Proton Bank eran relativamente pequeños en comparación con el tamaño del sistema bancario griego. Por tanto, concluyó que a pesar del excepcionalmente alto volumen de ayuda, los falseamientos de la competencia causados por la ayuda a Nea Proton Bank podrían considerarse limitados.
225)
Por otro lado, las actividades de Nea Proton Bank se ofrecieron a sus competidores a través de un procedimiento de subasta pública. Tras su venta, Nea Proton Bank dejó de existir como competidor independiente, al integrarse plenamente en el Banco.
226)
La Comisión concluye que, habida cuenta del pequeño tamaño de Nea Proton Bank, el proceso de venta abierto, y el hecho de que Nea Proton Bank no continuará existiendo como competidor independiente, no existen falseamientos indebidos de la competencia, a pesar de la gran cantidad de ayuda y la ausencia de remuneración.
6.1.4.4. Conclusión relativa a la compatibilidad con la Comunicación sobre reestructuración
227)
Sobre la base del análisis presentado en los considerandos 216 a 226, la Comisión concluye que la venta de Nea Proton Bank y su integración en el Banco garantizan la viabilidad a largo plazo del primero, que la ayuda se limita al mínimo necesario y que no existe falseamiento indebido de la competencia.
228)
En consecuencia, todas las medidas de ayuda enumeradas en el cuadro 7 deben ser declaradas compatibles con el mercado interior.
6.2. EVALUACIÓN DE LAS AYUDAS RELATIVAS A NEW TT BANK
6.2.1. Existencia de ayuda estatal e importe de la misma
229)
La Comisión tiene que evaluar si las medidas constituyen ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
6.2.1.1. Existencia de ayuda en la cobertura del déficit de financiación de los elementos de activo y de pasivo transferidos de T Bank (Medida T)
230)
En los considerandos 26 a 32 de la Decisión T Bank, la Comisión ya estableció que la Medida T, la intervención por parte del Régimen de Resolución del HDIGF y el FGEF para cubrir el déficit de financiación de los activos y pasivos transferidos al TT Bank, constituyen ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado. En el considerando 33 de dicha Decisión, la Comisión consideró que las actividades económicas de T Bank transferidas a TT Bank se benefician de ayudas estatales al seguir existiendo gracias a la ayuda recibida.
6.2.1.2. Existencia de ayuda en la recapitalización concedida en el marco de la medida de recapitalización de TT Bank (Medida TT)
231)
La aportación de capital de 224,96 millones EUR efectuada por el Estado griego a TT Bank (Medida TT) fue acordada en el marco de la medida de recapitalización que forma parte del régimen (123). En la Decisión por la que se aprueba el régimen, la Comisión concluyó que las medidas acordadas en virtud de dicho régimen constituían ayuda estatal. Por tanto, la Medida TT, constituía una ayuda a TT Bank.
232)
Tal como la Comisión señaló en el considerando 98 de la Decisión de incoación New TT Bank, este asume las actividades económicas llevadas a cabo anteriormente por TT Bank, incluidas las de T Bank.
6.2.1.3. Existencia de ayuda en la financiación del déficit de financiación de New TT Bank (Medida NTT1)
233)
En los considerandos 53 a 57 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión ya estableció que la Medida NTT1, la intervención del FGEF para cubrir el déficit de financiación de New TT Bank, constituye ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado. En el considerando 54 de dicha Decisión, la Comisión estimó que New TT Bank era el beneficiario económico ya que prosiguió las actividades económicas de TT Bank, que siguen existiendo gracias a la ayuda recibida.
6.2.1.4. Existencia de ayuda en la aportación de capital social inicial (Medida NTT2)
234)
En los considerandos 49 a 52 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión ya estableció que la Medida NTT2, la aportación de capital social inicial por el FGEF por un importe de 500 millones EUR en favor de New TT Bank, constituye ayuda estatal en favor de New TT Bank a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
6.2.1.5. Existencia de ayuda al Banco como adquirente de New TT Bank
235)
El Banco adquirió las acciones de New TT Bank en el marco de un proceso de licitación abierto y no discriminatorio. De acuerdo con la información recibida de las autoridades griegas, el 15 de julio de 2013 un asesor financiero se puso en contacto con un gran número de bancos e inversores extranjeros y griegos y solo los cuatro grandes bancos griegos presentaron ofertas finales. El hecho de que el asesor financiero se pusiera en contacto con un gran número de entidades permite a la Comisión concluir que el procedimiento de licitación fue abierto y no discriminatorio. La oferta del Banco se consideró la mejor teniendo en cuenta la cantidad y el tipo de contraprestación.
236)
Más concretamente, el Banco acordó pagar al FGEF un total de 681 millones EUR en forma de acciones ordinarias de nueva emisión. La segunda mayor oferta lo era en efectivo por 500 millones EUR. Era pues un 26,58 % inferior a la del Banco. Según la carta del Banco de Grecia de 8 de julio de 2013, las ofertas en efectivo de un banco nacional no podían considerarse en la medida en que seguían dependiendo de la financiación del Eurosistema y, en particular, si estaban recibiendo provisión urgente de liquidez. Por consiguiente, la segunda mayor oferta no respetaba las exigencias del Banco de Grecia.
237)
También cabe señalar que, de conformidad con el contrato de venta el FGEF recibió 1 418,75 millones de nuevas acciones ordinarias del Banco al precio de oferta de 0,48 EUR por acción (124). La participación del FGEF en el capital del Banco aumentó del 93,55 % al 95,23 %.
238)
Por tanto, la Comisión concluye que la operación no constituye una ayuda al comprador.
6.2.1.6. Conclusión sobre la existencia de ayuda
239)
Sobre la base de lo anterior, la Comisión considera que las medidas T, TT, NTT1 y NTT2 constituyen ayuda estatal. En relación con la Medida T, la Comisión concluye que benefició a las actividades de T Bank al ser transferidas a TT Bank y posteriormente a New TT Bank. En relación con la medida TT, la Comisión concluye que benefició a las actividades de TT Bank que se transfirieron a New TT Bank. El beneficiario de las medidas NTT1 y NTT2 es New TT Bank.
240)
Por lo tanto, la Comisión concluye que las actividades económicas de T Bank, que prosiguieron en TT Bank y, posteriormente, en New TT Bank, se beneficiaron de ayuda de recapitalización por un importe de 677 millones EUR, mientras que las actividades de TT Bank proseguidas por New TT Bank se beneficiaron de ayudas públicas en forma de capital por un importe de 4 457,96 millones EUR (medidas TT, NTT1 y NTT2).
Cuadro 10
Resumen de la ayuda total recibida por T Bank, TT Bank y New TT Bank
Beneficiario de la ayuda
Medida
Descripción
Importe de la ayuda (en millones EUR)
Actividades de T-Bank
T
Financiación del déficit de financiación de T a TT
677
Actividades de TT Bank
TT
Recapitalización
224,96
Actividades de New TT Bank
NTT1
Financiación del déficit de financiación de TT Bank a New TT Bank
3 732,6
NTT2
Capital social inicial
500
6.2.2. Base jurídica para la evaluación de la compatibilidad
241)
El artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado faculta a la Comisión para declarar la ayuda compatible con el mercado interior si está destinada a «poner remedio a una grave perturbación en la economía de un Estado miembro».
242)
Como se explicó en los considerandos 199 y 200, actualmente la base jurídica para evaluar las medidas de ayuda a los bancos griegos es el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado.
243)
Como se explicó en el considerando 201, para que una ayuda sea compatible en virtud del artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado, debe cumplir los criterios generales de compatibilidad: idoneidad, necesidad y proporcionalidad.
244)
Los principios para evaluar las medidas de ayuda fueron establecidos en primer lugar mediante la Comunicación bancaria de 2008.
245)
La Comunicación sobre recapitalización (125) establece directrices adicionales relativas al nivel de la remuneración requerida para las aportaciones de capital público.
246)
Por último, la Comisión explica en la Comunicación sobre reestructuración (126) cómo evaluará los planes de reestructuración. Con arreglo a dicha Comunicación, en su evaluación del plan de reestructuración del Banco, la Comisión tendrá en cuenta todas las medidas enumeradas en el cuadro 8.
6.2.3. Compatibilidad de las medidas de ayuda con la Comunicación bancaria de 2008 y con la Comunicación sobre recapitalización
6.2.3.1. Compatibilidad de la Medida T con la Comunicación bancaria de 2008 y con la Comunicación sobre recapitalización
247)
En relación con la Medida T, en su Decisión T Bank la Comisión constató que la intervención reúne los requisitos del artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado y decidió que era compatible con el mercado interior por razones de estabilidad financiera, durante un período de seis meses a partir de la fecha de adopción de dicha Decisión. Las autoridades griegas no presentaron un plan de reestructuración actualizado para TT Bank que tuviese en cuenta la integración de las actividades de T Bank en TT Bank antes de que finalizase dicho período de seis meses. Sin embargo, en el considerando 83 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión consideró que esa omisión era comprensible ya que entretanto se había adoptado una decisión relativa al futuro de TT Bank. Puesto que las autoridades griegas presentaron un plan de reestructuración para New TT Bank en enero de 2013 y otro actualizado en marzo de 2013, ambos relativos a las actividades transferidas de T Bank a TT Bank, la Comisión, en su Decisión de incoación New TT Bank, aprobó provisionalmente la Medida T como ayuda de salvamento hasta que se tomó una decisión final sobre las medidas T, TT, NTT1 y NTT2.
6.2.3.2. Compatibilidad de la Medida TT con la Comunicación bancaria de 2008
248)
En su Decisión de 19 de noviembre de 2008 (127), la Comisión ya había concluido que la Medida TT, que fue acordada en mayo de 2009 con arreglo a la medida de recapitalización que forma parte del régimen, era una ayuda de salvamento compatible en virtud de la Comunicación bancaria de 2008. La Decisión de 19 de noviembre de 2008 no se refería a la Comunicación sobre recapitalización, todavía no adoptada en esa época.
6.2.3.3. Compatibilidad de las medidas NTT1 y NTT2 con la Comunicación bancaria de 2008 y con la Comunicación sobre recapitalización
249)
La Comisión ya aprobó temporalmente las medidas NTT1 y NTT2 como ayuda de salvamento en la Decisión de incoación New TT Bank.
6.2.4. Compatibilidad de las medidas de ayuda T, TT, NTT1 y NTT2 con la Comunicación sobre reestructuración
6.2.4.1. Falta de una remuneración adecuada de la ayuda, que debe tenerse en cuenta en la evaluación con arreglo a la Comunicación sobre reestructuración
250)
En el considerando 45 de la Decisión T Bank, la Comisión señaló que el HDIGF y el FGEF probablemente no recuperarían cantidad alguna y que la financiación del déficit de financiación de T Bank a TT Bank era, por tanto, equivalente a una subvención. Por otra parte, como se concluyó en el considerando 101 de la Decisión de incoación New TT Bank, el FGEF podría esperar recuperar solo una parte de su aportación de capital social inicial de 500 millones EUR (Medida NTT2). Por otra parte, la Comisión observó que no existirá ninguna remuneración para el FGEF que cubra el déficit de financiación de TT Bank a New TT Bank (Medida NTT1) y que existe una muy remota probabilidad de que el FGEF recupere gran parte de los 3 700 millones EUR. Por último, la Comisión señala que el Estado probablemente no recuperará ninguna cantidad con respecto a la Medida TT ya que sus derechos patrimoniales, relacionados con las acciones preferentes emitidas en mayo de 2009, permanecieron en TT Bank, que fue declarado en liquidación.
251)
Como se indica en los considerandos 77 y 102 de la Decisión de incoación New TT Bank, la falta de remuneración da lugar a la necesidad de proceder a una reestructuración profunda, tanto en términos de medidas de viabilidad como de medidas para limitar el falseamiento de la competencia.
6.2.4.2. Viabilidad a largo plazo de las actividades de New TT Bank mediante la venta
252)
El punto 21 de la Comunicación sobre reestructuración establece que, en caso de que el banco en crisis no pueda recuperar la viabilidad a largo plazo con credibilidad, debe contemplarse su liquidación ordenada o su subasta.
253)
En la sección 3.2.4.1 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión planteó serias dudas en cuanto a si New TT Bank podría restablecer su viabilidad a largo plazo en solitario y si podría lograr el crecimiento previsto de ingresos. Además, recordó que New TT Bank solamente había adoptado un número limitado de medidas para generar beneficios y que había una falta de medidas por parte de New TT Bank para reducir los costes de personal y racionalizar la red de sucursales. También se refirió a las sinergias que podrían lograrse mediante la integración de New TT Bank en una gran entidad financiera.
254)
A este respecto, el punto 17 de la Comunicación sobre reestructuración aclara que la venta de un banco con problemas a otra institución financiera puede contribuir a recuperar la viabilidad a largo plazo si el comprador es solvente y tiene capacidad para absorber la transferencia del banco afectado; puede también ayudar a restablecer la confianza en el mercado. Por otra parte, de conformidad con el MPEF, la venta de New TT Bank era una acción prioritaria, teniendo en cuenta el interés público y la estabilidad financiera, así como la protección de los activos del FGEF.
255)
Como se indica en la sección 7.5.2, sobre la base de su plan de reestructuración, el Banco puede ser considerado como una entidad viable. Por tanto, el hecho de que las actividades de New TT Bank se encuentren ahora incluidas en el Banco permite restablecer su viabilidad a largo plazo. New TT Bank deja de existir como competidor autónomo. La concentración operativa de New TT Bank y del Banco finalizó el 14 de abril de 2014. La red de sucursales Hellenic Postbank será reducida (el Banco tiene la intención de mantener la marca «Hellenic Postbank» para determinadas ramas, mientras que la marca «T-bank» no se mantendrá y la red de sucursales «T-bank» será cerrada en su casi totalidad) en combinación con la plena integración operativa en el Banco de las actividades de apoyo y otras funciones realizadas en la sede. La Comisión concluye que el plan de reestructuración garantiza que se logrará una reestructuración profunda, tal como lo exige la insuficiente remuneración.
6.2.4.3. Aportación propia y reparto de cargas
256)
La preocupación expresada por la Comisión en el considerando 99 de la Decisión de incoación New TT Bank con respecto al hecho de que los costes de reestructuración estaban inflados debido a la reestructuración de New TT Bank como entidad autónoma, fue abordada por el régimen de salida voluntaria (128), aplicado por New TT Bank autónomamente en julio de 2013, y por la venta de New TT Bank al Banco. Más concretamente, la racionalización de la red de sucursales, la plena integración de T Bank y la plena integración operativa de New TT Bank en el Banco limitan los costes de reestructuración al mínimo.
257)
Sobre el reparto de cargas entre accionistas y tenedores de deuda subordinada, la Comisión ya estableció, en el considerando 100 de la Decisión de incoación New TT Bank, que los accionistas y los tenedores de deuda subordinada no se transferían a New TT Bank, sino que permanecían en TT Bank, es decir, en la entidad en liquidación. Por tanto, la Comisión consideró que se había logrado un reparto de cargas suficiente entre accionistas y tenedores de deuda subordinada.
258)
En consecuencia, la Comisión estima que los costes de reestructuración se limitan al mínimo y que se ha logrado una distribución de cargas suficiente. Sin embargo, tal como se indicó en el considerando 251, la ausencia de remuneración ha desencadenado la necesidad de proceder a una reestructuración profunda, tanto en términos de medidas de viabilidad como de medidas para limitar el falseamiento de la competencia.
6.2.4.4. Medidas para limitar el falseamiento de la competencia
259)
En lo que respecta a las medidas para limitar el falseamiento de la competencia, el punto 30 de la Comunicación sobre reestructuración establece que «Para evaluar dichas medidas, la Comisión se basa en el cálculo del tamaño, la escala y el ámbito de actividades que tendría el banco en cuestión tras la ejecución de un plan de reestructuración creíble. La naturaleza y la forma de dichas medidas dependerán de dos criterios: En primer lugar, del importe de la ayuda y de las condiciones y circunstancias en las que fue concedida y, en segundo lugar, de las características del mercado o los mercados en los que vaya a operar el banco beneficiario».
260)
En cuanto al importe de la ayuda recibida, la Comisión recuerda que, en el considerando 104 de la Decisión de incoación New TT Bank, observó que New TT Bank ha recibido 4 600 millones EUR de ayuda (medidas NTT1 y NTT2), lo que representa más del 70 % de los activos ponderados en función del riesgo del TT Bank y más del 90 % de los activos ponderados en función del riesgo del New TT Bank. Por otra parte, la Comisión indicaba que TT Bank (que es la persona jurídica que anteriormente realizaba las actividades que prosiguió New TT Bank) había recibido con anterioridad una ayuda en el marco del régimen (129). TT Bank recibió una primera aportación de capital de 224,96 millones EUR en forma de acciones preferentes (Medida TT), equivalente al 2,9 % de sus activos ponderados en función del riesgo en ese momento. Por otra parte, con respecto a la resolución de T Bank, las actividades de T Bank que se transfirieron a TT Bank recibieron una ayuda de resolución por un importe aproximado de 678 millones EUR (Medida T), que equivalía al 37,7 % de los activos ponderados en función del riesgo de T Bank en la fecha de referencia de la concentración (31 de marzo de 2011). Estos importes de ayuda en combinación con la falta de remuneración exigen una profunda reestructuración.
261)
Por otro lado, en el considerando 104 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión precisó las circunstancias en las que se concedió la ayuda. Más concretamente, una gran parte de las pérdidas sufridas por TT Bank en los últimos años no parecen deberse a la asunción de actividades de riesgo, sino a la tenencia de obligaciones de deuda pública griega. Además, la Comisión también observó que las elevadas pérdidas en los préstamos a hogares y empresas se derivan principalmente de la excepcionalmente profunda y larga recesión y no de préstamos arriesgados. Por tanto, la ayuda parece provocar pocas distorsiones de la competencia. Sin embargo, la Comisión observó que, en proporción a su tamaño, el TT Bank acaparaba muchas más obligaciones de deuda pública griega que los demás bancos de Grecia, un factor que refleja una asunción de riesgos inapropiada.
262)
Como ya se ha señalado, New TT Bank deja de existir como competidor autónomo que determina su política de forma independiente. El plan de reestructuración del Banco se basa en la asunción de la plena integración de New TT Bank, incluso aunque el Banco siga utilizando la marca «Hellenic Postbank» para determinadas actividades y productos.
263)
En relación con el mercado en el que New TT Bank operaba, en el considerando 106 de la Decisión de incoación New TT Bank, la Comisión señaló que TT Bank era un banco de tamaño medio en Grecia (aproximadamente el 6 % en términos de depósitos) y los activos y pasivos que se transfirieron a New TT Bank eran relativamente pequeños en comparación con el tamaño del sistema bancario griego. Por tanto, concluyó que a pesar de la gran cantidad de ayuda de carácter excepcional, los falseamientos de la competencia causados por la ayuda concedida a New TT Bank podrían considerarse más bien limitados.
264)
La reducción prevista de la red de sucursales «Hellenic Postbank», con el cierre de aproximadamente 50 sucursales (130) de un total de 196, confirma la apreciación contenida en el considerando 263 de que el falseamiento de la competencia provocado por la ayuda concedida a New TT Bank podría considerarse más bien escaso.
265)
Por otro lado, las actividades de New TT Bank fueron ofrecidas a sus competidores a través de una subasta abierta y no discriminatoria.
266)
Una parte significativa de las medidas de ayuda NTT1 y NTT2 era necesaria debido a una condonación de deudas a favor del Estado (en el marco del Programa PSI) y a la excepcionalmente larga recesión, más que como consecuencia de prácticas inadecuadas de concesión de préstamos. Además, el tamaño de las actividades de New TT Bank era pequeño, el procedimiento de venta fue abierto, transparente y no discriminatorio, y New TT Bank dejará de existir como competidor autónomo. Por tanto, la Comisión concluye que a pesar de la gran cantidad de ayuda y la ausencia de remuneración adecuada de la ayuda estatal concedida, no existe un falseamiento indebido de la competencia.
6.2.4.5. Conclusión sobre la compatibilidad de las medidas de ayuda T, TT, NTT1 y NTT2 con la Comunicación sobre reestructuración.
267)
La Comisión concluye que la venta de New TT Bank al Banco y la consiguiente reestructuración garantizan la viabilidad a largo plazo de New TT Bank, la limitación de la ayuda al mínimo necesario y la ausencia de falseamiento indebido de la competencia.
268)
Todas las medidas de ayuda enumeradas en el cuadro 8 deben declararse compatibles con el mercado interior.
7. EVALUACIÓN DE LA AYUDA CONCEDIDA AL BANCO
7.1. EXISTENCIA DE AYUDA ESTATAL E IMPORTE DE LA MISMA
269)
La Comisión ha de establecer la existencia de ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
7.1.1. Existencia de ayuda en las medidas concedidas en el marco del régimen
7.1.1.1. Aporte de liquidez por parte del Estado con arreglo a las medidas de garantía y obligaciones del Estado (Medida L1)
270)
La Comisión ya estableció en las decisiones por las que aprobó y prorrogó el régimen (131) que el apoyo a la liquidez concedido en virtud del régimen constituye ayuda. El importe de las garantías pendientes a 15 de abril de 2011 era de 13 600 millones EUR, y alcanzó 13 932 millones EUR el 30 de noviembre de 2013. El futuro apoyo a la liquidez concedido a tenor de dicho régimen constituiría también ayuda.
7.1.1.2. Recapitalización estatal concedida en virtud del Régimen de Recapitalización (Medida A)
271)
La Comisión ya estableció en la Decisión de 19 de noviembre de 2008 relativa al régimen, que las recapitalizaciones concedidas con arreglo a la medida de recapitalización que figura en dicho régimen serán constitutivas de ayuda. El Banco ha recibido 950 millones EUR por medio de acciones preferentes, lo que supone el 2 % de los activos ponderados por riesgo del Banco (132).
272)
En 2010, Grecia introdujo varias modificaciones de los parámetros técnicos de las acciones preferentes. Habida cuenta de que las modificaciones aumentan la remuneración del Estado, con un incremento automático del cupón del 2 % anual si las acciones preferentes no se amortizan en un plazo de cinco años, la Comisión concluye que las modificaciones de los parámetros técnicos no aportan ninguna ventaja al Banco y, por tanto, no implican ayuda estatal adicional.
7.1.2. Existencia de ayuda en la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (Medida L2)
273)
La Comisión aclaró en el punto 51 de la Comunicación bancaria de 2008 que la concesión de fondos de los bancos centrales a las instituciones financieras no constituye una ayuda si se cumplen cuatro condiciones acumulativas: solvencia de las entidades financieras, garantía integral para la facilidad, tipo de interés aplicado a la entidad financiera y ausencia de contragarantía del Estado. Dado que la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado al Banco no cumple estas cuatro condiciones acumulativas, especialmente porque está garantizada por el Estado y se concede en relación con otras medidas de apoyo, constituye ayuda.
274)
La provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado cumple las condiciones establecidas en el artículo 107, apartado 1, del Tratado. En primer lugar, como esta medida incluye una garantía estatal en favor del Banco de Grecia, las pérdidas correrán a cargo del Estado. Por consiguiente, esta medida comporta recursos estatales. La provisión urgente de liquidez permite a las entidades de crédito obtener financiación en un momento en el que no tienen acceso a los mercados de financiación al por mayor ni a las operaciones de financiación regulares del Eurosistema. Por tanto, la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado al Banco concede una ventaja a este. Dado que la provisión urgente de liquidez se limita al sector bancario, la medida es selectiva. Y dado que dicha está garantizada por el Estado permite al Banco continuar operando en el mercado y evitar que deba abandonarlo, falsea la competencia. Dado que el Banco opera en otros Estados miembros y que instituciones financieras de otros Estados miembros operan o podrían estar interesadas en operar en Grecia, la ventaja concedida al Banco afecta al comercio entre Estados miembros.
275)
La provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (Medida L2) constituye ayuda estatal. El importe de dicha provisión ha variado a lo largo del tiempo. A 31 de diciembre de 2012 ascendía aproximadamente a 12 000 millones EUR.
7.1.3. Existencia de ayuda en las medidas concedidas a través del FGEF
7.1.3.1. Primera recapitalización puente (Medida B1)
276)
En la sección 5.1 de la Decisión de incoación, la Comisión ya concluyó que la primera recapitalización puente constituye ayuda estatal. El capital recibido se elevaba a 3 970 millones EUR.
7.1.3.2. Segunda recapitalización puente (Medida B2)
277)
La Medida B2 se ejecutó con recursos del FGEF, lo que, como ya se explicó en el considerando 47 de la Decisión de incoación, implica la utilización de recursos públicos.
278)
Por lo que se refiere a la existencia de una ventaja, la Medida B2 aumentó el coeficiente de capital del Banco hasta un nivel que le permitiese seguir funcionando en el mercado y acceder a la financiación del Eurosistema. Por otra parte, la remuneración de la Medida B2 consiste en los intereses devengados por los pagarés del FEEF y una comisión adicional del 1 %. Como esta remuneración es manifiestamente inferior a la de instrumentos de capital similares en el mercado, sin duda el Banco no habría podido aumentar dicho capital en esas condiciones en el mercado. Por tanto, la Medida B2 le otorgó una ventaja con cargo a recursos del Estado. Como la medida solo se puso a disposición del Banco, es de carácter selectivo.
279)
Como consecuencia de la Medida B2, la posición del Banco se reforzó ya que recibió los recursos financieros necesarios para seguir cumpliendo los requisitos de capital, lo que dio lugar a falseamientos de la competencia. Dado que el Banco opera en otros mercados bancarios europeos y que hay instituciones financieras de otros Estados miembros que operan en Grecia, en particular en el mercado de los seguros, la Medida B2 también puede afectar a los intercambios comerciales entre Estados miembros.
280)
La Comisión considera que la Medida B2 constituye ayuda estatal. Fue notificada como ayuda por las autoridades nacionales. El capital recibido ascendió a 1 341 millones EUR.
7.1.3.3. Carta de compromiso (Medida B3)
281)
A través de la Medida B3, el FGEF se comprometió a facilitar el capital adicional necesario para completar la recapitalización del Banco hasta alcanzar la cantidad de referencia solicitada por el Banco de Grecia en el marco de la prueba de resistencia de 2012. El FGEF recibe sus recursos del Estado. La Comisión concluye, por lo tanto, que la carta compromete recursos estatales. Las circunstancias en las que el FGEF puede conceder ayuda a las entidades financieras se definen y limitan con precisión en la legislación. En consecuencia, la utilización de estos recursos estatales es imputable al Estado. El FGEF se comprometió a aportar hasta 528 millones EUR de capital adicional.
282)
La carta de compromiso concedió una ventaja al Banco, ya que garantizó a sus depositantes que el Banco podría reunir todo el capital que precisaba; es decir, el FGEF aportaría el capital en caso de que el Banco no pudiera obtenerlo en el mercado. Ese compromiso también facilita la obtención de capital privado en el mercado, ya que los inversores tienen la garantía de que, en caso de que el Banco no pueda encontrar una parte del capital en el mercado, el FGEF lo facilitará. Ningún inversor privado habría aceptado comprometerse antes de conocer las condiciones de la recapitalización, y en ese momento el Banco no tenía acceso al mercado de capitales.
283)
Dado que el Banco opera en otros mercados bancarios europeos y que hay instituciones financieras de otros Estados miembros que operan en Grecia, en particular en el mercado de los seguros, la Medida B3 también puede afectar a los intercambios comerciales entre Estados miembros y falsear la competencia.
284)
Así pues, la Medida B3 constituye ayuda y fue notificada como ayuda estatal por las autoridades griegas el 27 de diciembre de 2012.
7.1.3.4. Recapitalización de la primavera de 2013 (Medida B4)
285)
La recapitalización de la primavera de 2013 (Medida B4) es la conversión de la primera y segunda recapitalizaciones puente (medidas B1 y B2) y de la carta de compromiso (Medida B3) en una recapitalización permanente de 5 839 millones EUR en acciones ordinarias. Dado que la Medida B4 consiste en la conversión de ayuda ya concedida, sigue implicando recursos estatales, pero no aumenta el importe nominal de la ayuda. No obstante, incrementa la ventaja para el Banco (y, por tanto, el falseamiento de la competencia), ya que se trata de una recapitalización permanente y no de una recapitalización temporal como en el caso de las medidas B1 y B2. Con respecto a la medida B3, que es únicamente un compromiso real y no una recapitalización, la Medida B4 incrementó la adecuación del capital del Banco y es, por lo tanto, más ventajosa.
286)
La Comisión observa que estas ayudas no se concedían a todos los bancos que operan en Grecia. Por lo que se refiere a los falseamientos de la competencia y al efecto sobre el comercio, la Comisión señala, por ejemplo, que la ayuda permitió al Banco continuar sus operaciones en otros Estados miembros, como Rumanía o Bulgaria. La liquidación del Banco habría dado lugar al cese de su actividad en el extranjero, a través de la liquidación de actividades o la venta de empresas. Además, las actividades de seguros del Banco en Grecia compiten con las actividades de las sucursales de compañías de seguros de otros Estados miembros. Por consiguiente, la medida falsea la competencia y afecta a los intercambios comerciales entre Estados miembros. Así pues, la Medida B4 constituye ayuda estatal.
7.1.3.5. Conclusión sobre las medidas B1, B2, B3 y B4
287)
Las medidas B1, B2, B3 y B4 constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, del Tratado. El importe de la ayuda estatal incluido en las medidas B1, B2, B3 y B4 es de 5 839 millones EUR, que fue también el importe de la ayuda estatal efectivamente abonado por FGEF al Banco.
288)
El punto 31 de la Comunicación sobre reestructuración indica que, además del importe total de la ayuda, la Comisión tendrá en cuenta la ayuda «en relación con los activos del banco ponderados en función del riesgo». Las medidas B1, B2, B3 y B4 se acordaron a lo largo de un período de un año, desde abril de 2012 hasta mayo de 2013. Durante ese período, los activos ponderados en función del riesgo del Banco cambiaron. Por consiguiente, se plantea la cuestión de qué nivel de activos ponderados en función del riesgo debe usarse, es decir, los que existían al comienzo o al final del período. Las medidas B1, B2, B3 y B4 tienen por objetivo satisfacer una necesidad de capital identificada por el Banco de Grecia en marzo de 2012 (la prueba de resistencia de 2012). En otras palabras, las necesidades de capital a las que se destinan dichas medidas ya existían en marzo de 2012. Por consiguiente, la Comisión considera que el importe de la ayuda incluido en las medidas B1, B2, B3 y B4 debe compararse con los activos ponderados en función del riesgo del Banco a 31 de marzo de 2012. También hay que recordar que el Banco de Grecia, después de marzo de 2012 y hasta la recapitalización de la primavera de 2013, no tuvo en cuenta las adquisiciones realizadas por los bancos griegos para ajustar (al alza o a la baja) sus necesidades de capital. Esta circunstancia demuestra además que las medidas B1, B2, B3 y B4 eran medidas de ayuda relacionadas con el perímetro del Banco, a 31 de marzo de 2012.
289)
La primera y segunda recapitalizaciones puente y la carta de compromiso sumaron un total de 5 839 millones EUR. Este importe supone el 13,8 % de los activos ponderados en función del riesgo del Banco a 31 de marzo de 2012.
7.1.3.6. Compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C)
290)
El 31 de marzo de 2014, el Banco recibió una carta de compromiso del FGEF en la que este se comprometía a participar en la ampliación de capital del Banco por un importe de hasta 2 864 millones EUR (Medida C). Por las razones expuestas en el considerando 277, esa medida implica el uso de recursos estatales. Constituye una ventaja para el Banco, pues le garantiza que encontrará el capital que necesita, lo que dará más confianza a los depositantes y facilitará la captación de capital procedente de inversores privados.
291)
Si los inversores privados no suscriben la totalidad de la ampliación de capital, el FGEF tiene realmente que inyectar capital en el Banco en aplicación de la carta de compromiso. Dicha aportación de capital supondría, en comparación con la carta de compromiso, una gran ventaja en favor del Banco. A diferencia de un simple compromiso escrito, la aportación efectiva de capital aumenta la adecuación de capital del Banco.
292)
Ni la carta de compromiso ni su potencial aplicación en forma de aportación efectiva de capital se ajustan al principio del inversor en una economía de mercado. Incluso si el FGEF adquiriese las nuevas acciones al mismo precio que los inversores privados, las circunstancias su participación son muy distintas de las de los inversores privados que suscribirán las nuevas acciones. En caso necesario el FGEF se ha comprometido a suscribir la totalidad de la ampliación de capital antes de que cualquier inversor privado se haya comprometido formalmente a comprar acciones. Los inversores privados que compren nuevas acciones tendrán la certeza de que, en cualquier caso, el Banco reunirá el importe íntegro del capital necesario, puesto que el FGEF actuará como mecanismo de respaldo y adquirirá las acciones no suscritas por los inversores privados. En segundo lugar, el FGEF solo participará si no hay suficiente demanda de inversores privados en la horquilla más baja de precios anunciados. Como tal, el FGEF aportará capital que el Banco no puede encontrar en el mercado al mismo precio por acción. En consecuencia, el FGEF aporta capital por un importe o a un precio que el mercado no está dispuesto a facilitar.
293)
Como solo se concedió al Banco, la Medida C es selectiva. La posición del Banco se vio reforzada ya que obtuvo los recursos financieros necesarios para seguir cumpliendo los requisitos de capital reglamentario establecidos por el Banco de Grecia. Así pues, esta medida otorga una ventaja que falsea la competencia. Dado que el Banco opera en otros mercados bancarios europeos y que hay instituciones financieras de otros Estados miembros que operan en Grecia, en particular en el mercado de los seguros, la Medida C también puede afectar a los intercambios comerciales entre Estados miembros.
294)
El compromiso de recapitalización de 2014 constituye ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado. El importe total de la ayuda incluida en esta medida es de 2 864 millones EUR, lo que representa el 7,5 % de los activos ponderados en función del riesgo del Banco a 31 de diciembre de 2013 (133).
295)
Si el FGEF realmente aporta capital adicional al Banco en aplicación de dicho compromiso, incrementará la ventaja para el Banco y los falseamientos de la competencia, pero no el importe nominal de la ayuda (134).
7.1.4. Conclusión sobre la existencia y el importe total de la ayuda recibida
296)
Las medidas A, B1, B2, B3, B4 y C constituyen ayuda estatal a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado.
Cuadro 11
Resumen de la ayuda total recibida por el Banco
Ref.
Medida
Tipo de medida
Importe de la ayuda
Ayuda/Activos ponderados en función del riesgo
A
Acciones preferentes
Ayuda en forma de capital
950 millones EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Primera recapitalización puente
Segunda recapitalización puente
Carta de compromiso
Recapitalización de la primavera de 2013
Ayuda en forma de capital
5 839 millones EUR
13,8 %
C
Compromiso de recapitalización de 2014
Compromiso de apoyo en forma de capital
2 864 millones EUR
7,5 %
Ayuda total concedida al Banco en forma de capital
9 653 millones EUR
15,8 %
Capital total pagado al Banco
6 789 millones EUR [podrían llegar a 9 653 millones EUR si el FGEF tiene que desembolsar el importe total de la ampliación de capital de abril de 2014]
23,7 %
Ref.
Medida
Tipo de medida
Importe nominal de la ayuda
L1
Aporte de liquidez
Garantía
13 932 millones EUR
A 30 de noviembre de 2013
L2
Provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado
Financiación y garantía
12 000 millones EUR
A 31 de diciembre de 2012
Ayuda total concedida al Banco en forma de capital
25 932 millones EUR
7.2. BASE JURÍDICA PARA EVALUAR LA COMPATIBILIDAD
297)
Según se concluyó en el considerando 200, la base jurídica para evaluar las medidas de ayuda debe ser el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado (135).
298)
Durante la crisis financiera, la Comisión ha desarrollado criterios de compatibilidad para los diferentes tipos de medidas de ayuda. Los principios para evaluar las medidas de ayuda fueron establecidos, en primer lugar, en la Comunicación bancaria de 2008.
299)
Las orientaciones para las medidas de recapitalización pueden encontrarse en la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación prorrogativa de 2011.
300)
La Comunicación sobre reestructuración define el enfoque adoptado por la Comisión en lo que respecta a la evaluación de los planes de reestructuración, en particular la necesidad de restablecer la viabilidad y garantizar una contribución adecuada del beneficiario y de limitar el falseamiento de la competencia.
301)
Este marco se completó con la Comunicación bancaria de 2013, que se aplica a las medidas de ayuda notificadas con posterioridad al 1 de agosto de 2013.
7.2.1. Base jurídica para evaluar la compatibilidad de la ayuda de liquidez al banco (Medida L1)
302)
El apoyo a la liquidez ya recibido por el Banco fue aprobado definitivamente por sucesivas decisiones de autorización de las medidas en el marco del régimen y sus modificaciones y prórrogas (136). Cualquier futura ayuda a la liquidez del Banco tendrá que ser debidamente acordada en virtud de un régimen aprobado por la Comisión. Las condiciones de dicha ayuda tendrán que ser autorizadas por la Comisión antes de su concesión y, por tanto, no necesitan analizarse más a fondo en la presente Decisión.
7.2.2. Base jurídica para evaluar la compatibilidad de las acciones preferentes (Medida A)
303)
La recapitalización decidida en 2009 en forma de acciones preferentes (Medida A), se acordó en el marco de la medida de recapitalización aprobada en 2008 en el marco del régimen en virtud de la Comunicación bancaria de 2008. Por consiguiente, no tiene que ser reevaluada con arreglo a la Comunicación bancaria de 2008 y solo ha de serlo con arreglo a la Comunicación sobre reestructuración.
7.2.3. Base jurídica para evaluar la compatibilidad de la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (Medida L2)
304)
La compatibilidad de la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado (Medida L2) debe evaluarse en primer lugar sobre la base de la Comunicación bancaria de 2008 y la Comunicación prorrogativa de 2011. Cualquier provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado concedida con posterioridad al 1 de agosto de 2013 no entra en el ámbito de la Comunicación bancaria de 2013.
7.2.4. Base jurídica para evaluar la compatibilidad las recapitalizaciones del FGEF (medidas B1, B2, B3 y B4)
305)
La compatibilidad de las recapitalizaciones del FGEF (medidas B1, B2, B3 y B4), en particular en lo que se refiere a la remuneración, deben evaluarse en primer lugar con arreglo a la Comunicación bancaria de 2008, la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación prorrogativa de 2011. En la Decisión de incoación, la Comisión expresó dudas en cuanto a la compatibilidad de la Medida B1 con dichas comunicaciones. Dado que se ejecutaron antes del 1 de agosto de 2013, estas medidas no se encuadran en la Comunicación bancaria de 2013. La compatibilidad de las recapitalizaciones del FGEF (medidas B1, B2, B3 y B4) también debería evaluarse sobre la base de la Comunicación sobre reestructuración.
7.2.5. Base jurídica para evaluar la compatibilidad del compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C)
306)
La compatibilidad del compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C) debe evaluarse sobre la base de la Comunicación bancaria de 2013, que establece nuevos requisitos en lo que respecta a la contribución de los acreedores subordinados y la remuneración de los administradores, y de la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación prorrogativa de 2011. La compatibilidad de la Medida C también debe evaluarse sobre la base de la Comunicación sobre reestructuración.
7.3. CONFORMIDAD DE LA MEDIDA L2 CON LA COMUNICACIÓN BANCARIA DE 2008, LA COMUNICACIÓN PRORROGATIVA DE 2011 Y LA COMUNICACIÓN BANCARIA DE 2013
307)
Para que una ayuda sea compatible con el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado debe cumplir los criterios generales de compatibilidad: idoneidad, necesidad y proporcionalidad.
308)
Como los bancos griegos fueron excluidos de los mercados mayoristas y pasaron a ser totalmente dependientes de la financiación del banco central, tal y como se indica en el considerando 32, y dado que el Banco no podía pedir prestado un importe suficiente de fondos a través de operaciones regulares de financiación, el Banco necesitó una provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado para obtener la liquidez suficiente para evitar incumplir sus obligaciones. La Comisión considera que la Medida L2 es un mecanismo adecuado para poner remedio a la perturbación grave que habría sido provocada por el incumplimiento del Banco.
309)
Dado que la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado implica un coste relativamente elevado de financiación para el Banco, este tiene incentivos suficientes para evitar basarse en esta fuente de financiación para el desarrollo de sus actividades. El Banco tuvo que pagar un tipo de interés de […] puntos básicos por encima de las operaciones regulares de financiación con el Eurosistema. Además, tuvo que pagar una tasa de garantía de […] puntos básicos al Estado. En consecuencia, el coste total de la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado para el Banco es muy superior a los costes normales de refinanciación del BCE. En particular, la diferencia entre los primeros y los segundos es superior al nivel de la prima de garantía pedida por la Comunicación prorrogativa de 2011. Así pues, la remuneración total cobrada por el Estado puede considerarse suficiente. Por lo que se refiere al importe de la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado, será revisada periódicamente por el Banco de Grecia y el BCE sobre la base de las necesidades reales del Banco. Estos supervisan de cerca su uso y garantizan que se limite al mínimo necesario. Por tanto, la Medida L2 no facilita al Banco un exceso de liquidez que podría ser utilizado para financiar actividades que falseen la competencia, sino que se limita al importe mínimo necesario.
310)
Este seguimiento estricto de la utilización de la provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado y la verificación periódica de que su utilización se limita al mínimo necesario también garantiza que esta liquidez sea proporcional y no conduzca a falseamientos indebidos de la competencia. La Comisión también observa que Grecia se ha comprometido a aplicar una serie de medidas destinadas a reducir los efectos secundarios negativos, según se analiza en la sección 7.6, que garantiza todavía más que la dependencia con respecto al apoyo a la liquidez finalizará tan pronto como sea posible y que la ayuda es proporcional.
311)
Así pues, la Medida L2 se atiene a la Comunicación bancaria de 2008 y a la Comunicación prorrogativa de 2011. Como la Comunicación bancaria de 2013 no introdujo nuevos requisitos en materia de garantías, la Medida L2 también se ajusta a la Comunicación bancaria de 2013.
7.4. CUMPLIMIENTO DE LAS MEDIDAS B1, B2, B3 Y B4 EN 2008 CON RESPECTO A LA COMUNICACIÓN BANCARIA DE 2008, LA COMUNICACIÓN SOBRE RECAPITALIZACIÓN Y LA COMUNICACIÓN PRORROGATIVA DE 2011
312)
Como se indica en el considerando 201, para que una ayuda sea compatible con el artículo 107, apartado 3, letra b), del Tratado, debe cumplir los criterios generales de compatibilidad (137): idoneidad, necesidad y proporcionalidad.
313)
La Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación prorrogativa de 2011 establecen más orientaciones sobre el nivel de la remuneración requerida para las inyecciones de capital público.
7.4.1. Idoneidad de las medidas
314)
La Comisión considera que las recapitalizaciones del FGEF (medidas B1, B2, B3 y B4), son adecuadas porque impiden la quiebra del Banco. Sin ellas, el Banco no podría haber proseguido sus actividades, ya que tenía un patrimonio neto negativo a finales de 2012 (138).
315)
A este respecto, la Comisión señaló en la Decisión de incoación que el Banco es una de las mayores entidades de crédito de Grecia, tanto en términos de operaciones de préstamo como de captación de depósitos. En este sentido, es un banco de importancia sistémica en Grecia. Por tanto, su quiebra habría creado una grave perturbación en la economía griega. En las circunstancias existentes entonces, las instituciones financieras griegas tenían dificultades para acceder a financiación. Esa falta de financiación limitaba su capacidad de conceder préstamos a la economía griega. En este contexto, la perturbación de la economía se habría visto agravada por la quiebra del Banco. Por otra parte, las medidas B1, B2, B3 y B4 se decidieron, principalmente a causa del Programa PSI, un caso muy excepcional e imprevisible, y no como consecuencia de una mala gestión o de la asunción de riesgos excesivos por el Banco. Todas estas medidas hacen frente principalmente a los resultados del Programa PSI y contribuyen a mantener la estabilidad financiera en Grecia.
316)
En la Decisión de incoación la Comisión expresó dudas en cuanto a que se hubieran tomado todas las medidas posibles para evitar que el Banco necesitase inmediatamente nueva ayuda en el futuro. Como se indica en los considerandos 130 a 132 de la presente Decisión, Grecia se ha comprometido a aplicar una serie de medidas relacionadas con la gobernanza empresarial y las operaciones comerciales del Banco. Como se indica en los considerandos 102 a 104 y en el considerando 111, el Banco también ha reestructurado exhaustivamente sus actividades y muchas reducciones de costes y desinversiones ya se han ejecutado. Por tanto, las dudas de la Comisión han sido despejadas.
317)
En la Decisión de incoación la Comisión también expresó dudas en cuanto a si existían suficientes cláusulas de salvaguardia en caso de que el Banco pasase a estar bajo el control del Estado o de que los accionistas privados conservasen el control aunque la mayoría de la propiedad siguiese en manos del Estado. La Comisión constata que los compromisos descritos en los considerandos 131 y 132 garantizan que las operaciones de crédito del Banco se llevarán a cabo sobre una base comercial y que las actividades empresariales diarias estarán protegidas de interferencias del Estado. El marco de relaciones convenido entre el FGEF y el Banco también garantiza que los intereses del Estado como accionista principal estén protegidos frente a una asunción de riesgos excesiva por parte de la dirección del Banco.
318)
Así, las medidas B1, B2, B3 y B4 garantizan la estabilidad financiera en Grecia. Se han tomado medidas significativas para reducir al mínimo las pérdidas futuras y garantizar que las actividades del Banco no se vean amenazadas por una gobernanza inadecuada. Sobre esta base, la Comisión estima que las medidas B1, B2, B3 y B4 son adecuadas.
7.4.2. Necesidad - Limitación de la ayuda al mínimo necesario
319)
Con arreglo a la Comunicación bancaria de 2008, la medida debe, en su importe y su forma, ser necesaria para lograr el objetivo. Esto significa que la aportación de capital debe ser de la cuantía mínima necesaria para alcanzar el objetivo.
320)
El importe de la ayuda en forma de capital fue calculado por el Banco de Grecia en el marco de una prueba de resistencia, a fin de garantizar que el coeficiente de capital básico de nivel 1 estaba por encima de un nivel dado a lo largo del período 2012-2014, como se refleja en el cuadro 3. Por tanto, no facilita al Banco un capital excesivo. Como se explica en el considerando 316, se han tomado medidas para reducir el riesgo de que el Banco pueda necesitar nuevas ayudas en el futuro.
321)
Por lo que se refiere a la remuneración de la primera y segunda recapitalizaciones puente (medidas B1 y B2), la Comisión recuerda que fueron acordadas en mayo y diciembre de 2012, y pagadas en efectivo en forma de pagarés del FEEF. El FGEF ha recibido como remuneración, a partir de la fecha de desembolso de esos pagarés del FEEF hasta la fecha de la recapitalización de la primavera de 2013, los intereses devengados por los pagarés más una comisión del 1 % (139). Como se subraya en la Decisión de incoación, esa remuneración es inferior al intervalo comprendido entre el 7 % y el 9 %, tal y como se define en la Comunicación sobre recapitalización. Sin embargo, el período de baja remuneración se limitó a un año para la Medida B1 y a cinco meses para la Medida B2 (es decir, hasta la conversión de la recapitalización puente en una recapitalización normal en acciones ordinarias, a saber, la Medida B4). Mientras que la primera y segunda recapitalizaciones puente no implicaron la dilución de los accionistas existentes, la recapitalización de la primavera de 2013, que fue la conversión de la primera y segunda recapitalizaciones puente, diluyó en gran medida a esos accionistas, pues su participación en el capital del Banco se redujo al 1,4 %. La anormal situación existente a partir de la fecha de la primera recapitalización puente finalizó entonces. Las dudas planteadas en la Decisión de incoación se han disipado pues.
322)
Por otra parte, habida cuenta del atípico origen de las dificultades del Banco, pues las pérdidas proceden principalmente de una condonación de deuda a favor del Estado (el Programa PSI y la recompra de deuda, que ofrecen una ventaja significativa al Estado, es decir, una reducción de la deuda) y de las consecuencias de una recesión prolongada en su mercado interior, la Comisión puede aceptar esta desviación temporal con respecto a los requisitos de remuneración establecidos en la Comunicación sobre recapitalización (140).
323)
La Medida B3 fue un compromiso de aportar capital. Este compromiso, realizado en diciembre de 2012, se aplicó mediante una aportación efectiva de capital en mayo y junio de 2013, es decir, apenas cinco meses más tarde. Por ello, y por las razones expuestas en el considerando 322, es aceptable que no se pagase ninguna remuneración por ese compromiso.
324)
En lo tocante a la medida B4, según el punto 8 de la Comunicación prorrogativa de 2011, las aportaciones de capital deben suscribirse con un descuento suficiente sobre el precio de las acciones (una vez ajustado para tener en cuenta el efecto de dilución) para dar una garantía razonable de una remuneración adecuada para el Estado. Mientras que esa recapitalización no preveía un descuento significativo sobre el precio de las acciones una vez ajustado para tener en cuenta el efecto de dilución, era, de hecho, imposible lograr un descuento significativo sobre el precio teórico excluidos los derechos (141). Antes de la recapitalización de la primavera de 2013, el capital del Banco era negativo y su capitalización bursátil era solo de unos 200 millones EUR. En tales circunstancias, se plantea la cuestión de si los accionistas existentes deberían haber sido eliminados en su totalidad. La Comisión observa que el precio de emisión se fijó con un descuento del 50 % con respecto al precio medio de mercado en los 50 días anteriores a la fijación del precio de emisión. La Comisión también observa que la dilución de los accionistas preexistentes fue enorme, ya que tras esa recapitalización solo poseían el 1,4 % de las acciones del Banco. Por tanto, la aplicación de otro descuento más sobre el precio de mercado solo habría tenido un efecto insignificante en la remuneración del FGEF. A la vista de la situación específica de los bancos griegos explicada en el considerando 322 y habida cuenta del hecho de que la necesidad de ayuda se deriva de una condonación de deudas a favor del Estado, la Comisión considera que el precio de emisión fue suficientemente bajo.
325)
En conclusión, las medidas B1, B2, B3 y B4 son necesarias como ayuda de salvamento, tanto en su importe como en su forma.
7.4.3. Proporcionalidad - Medidas que limiten los efectos negativos
326)
El Banco ha recibido una gran cantidad de ayuda estatal. Esta situación puede dar lugar a graves falseamientos de la competencia. No obstante, Grecia se ha comprometido a aplicar una serie de medidas destinadas a reducir los efectos indirectos negativos. En particular, los compromisos establecen que las operaciones del Banco seguirán estando administradas con criterios comerciales, tal como se explica en los considerandos 131 y 132. Grecia también se ha comprometido a una prohibición de adquisición, así como a una serie de desinversiones en actividades no bancarias en el extranjero y en Grecia, tal como se expone en el considerando 133. Los límites al falseamiento de la competencia se evaluarán con más detalle en la sección 7.6.
327)
También se ha nombrado un administrador encargado de la supervisión del Banco para el seguimiento de la correcta aplicación de los compromisos en materia de gobernanza empresarial y operaciones comerciales. Se evitará cualquier modificación perjudicial de las prácticas comerciales del Banco y así se reducirán los posibles efectos indirectos negativos.
328)
Por último, un nuevo y amplio plan de reestructuración fue presentado a la Comisión el 16 de abril de 2014. Este plan se evalúa en la sección 7.6.
329)
En conclusión, las dudas planteadas en la Decisión de incoación sobre Europabank han quedado disipadas. Las medidas B1, B2, B3 y B4 son proporcionadas a la luz del punto 15 de la Comunicación bancaria de 2008.
7.4.4. Conclusión sobre la conformidad de las recapitalizaciones del FGEF con la Comunicación bancaria de 2008, la Comunicación sobre recapitalización y la Comunicación prorrogativa de 2011
330)
Por consiguiente, la Comisión concluye que las recapitalizaciones del FGEF (medidas B1, B2, B3 y B4) son adecuadas, necesarias y proporcionadas a la luz del punto 15 de la Comunicación bancaria de 2008, de la Comunicación sobre recapitalización y de la Comunicación prorrogativa de 2011.
7.5. CONFORMIDAD CON LA COMUNICACIÓN SOBRE REESTRUCTURACIÓN DE LA COMPRA DE NEW TT BANK Y NEA PROTON BANK POR PARTE DEL BANCO
331)
Los puntos 23 y 40 de la Comunicación sobre reestructuración establecen que las adquisiciones de empresas por parte de bancos que reciban ayuda suelen ser contrarias a las obligaciones para limitar los costes de reestructuración y limitar los falseamientos de la competencia. Además, pueden poner en peligro o complicar el restablecimiento de la viabilidad. Por consiguiente, la Comisión debe valorar si las adquisiciones efectuadas por el Banco pueden conciliarse con la Comunicación sobre reestructuración.
7.5.1. Conformidad de la adquisición de New TT Bank con la Comunicación sobre reestructuración
7.5.1.1. Efecto de la adquisición de New TT Bank sobre la viabilidad a largo plazo del Banco
332)
En términos de rentabilidad operativa, las adquisiciones efectuadas por el Banco potenciarán su retorno a la viabilidad a largo plazo puesto que concentrar dos bancos en el mismo mercado geográfico ofrece la oportunidad de conseguir sinergias significativas, por ejemplo, en forma de reducción de plantillas, cierre de sucursales y reducción de los gastos generales. El Banco se hará con clientes y depositantes, a la vez que reducirá significativamente los costes de distribución. Cerrará la mayoría de las sucursales «T-bank» y algunas de las «Hellenic Postbank», además de racionalizar las funciones de la sede.
333)
En términos de las posiciones de liquidez, la operación tiene también un impacto favorable en el coeficiente entre préstamos y depósitos del Banco, que se ha reducido significativamente desde un nivel excesivo, ya que New TT Bank tenía muchos más depósitos que préstamos. En particular, el Banco de Grecia indicaba en su carta al FGEF de 8 de julio de 2013 que el Banco había estado bajo una gran presión durante los dos años previos a la operación. El Banco de Grecia señaló que el Banco había perdido cuota de mercado en Grecia y que se basaba en gran medida en la financiación del Eurosistema y la provisión urgente de liquidez. En su carta, el Banco de Grecia se refería al gran déficit de financiación, al cociente consolidado entre créditos y depósitos del 132 % y al deterioro de la percepción del Banco por parte de los clientes. En la carta, el Banco de Grecia indicaba que la adquisición de New TT Bank por el Banco daría lugar a «un aumento sustancial de los depósitos del [Banco], con la consiguiente mejora de su perfil de financiación, la percepción de los depositantes y su capacidad para atraer nuevos depósitos en condiciones más ventajosas que las actuales».
334)
Por tanto, la adquisición contribuye a restaurar la posición de liquidez del Banco, que es fundamental para restablecer su viabilidad a largo plazo. La Comisión reconoció el efecto positivo de la adquisición en un escrito remitido por sus servicios al FGEF el 8 de julio de 2013. En él la Comisión indicaba que el proyecto de plan de reestructuración del Banco presentado por Grecia con anterioridad a la adquisición de New TT Bank no cumplía el requisito de restablecer la viabilidad a largo plazo, debido a la vulnerabilidad del balance del Banco al final del período de reestructuración. En la misma carta, la Comisión indicaba que la adquisición de un banco que cuenta con muchos depósitos [New TT Bank] supondría una contribución fundamental para restaurar el balance del Banco y, en consecuencia, restablecer su viabilidad a largo plazo. Dicha evaluación estaba justificada habida cuenta del efecto de tal adquisición sobre la situación de liquidez del Banco, ya que sobre la base de las cifras de finales de 2012, la adquisición haría que el cociente entre préstamos y depósitos cayese inmediatamente del 155 % al 123 %, de tal forma que sería posible cumplir el requisito de la Comisión a finales de 2017.
335)
Por tanto, la Comisión considera que la adquisición es positiva para el restablecimiento de la viabilidad a largo plazo del Banco.
7.5.1.2. Efecto de la adquisición en el importe de la ayuda necesaria para el Banco
336)
De acuerdo con el punto 23 de la Comunicación sobre reestructuración, la ayuda de reestructuración no deberá utilizarse para la adquisición de otras empresas, sino que deberá limitarse a cubrir los costes de reestructuración necesarios para restablecer la viabilidad del Banco.
337)
El Banco abonó el precio de compra en nuevas acciones, de forma que la adquisición no se financió con ayudas estatales. En consecuencia, la necesidad de capital creada por el pago del precio de compra fue inmediatamente cubierta con la emisión de nuevas acciones, de tal forma que el pago del precio de compra no dio lugar a un aumento neto de las necesidades de capital del Banco. Por otra parte, el FGEF era propietario de la totalidad de New TT Bank, lo que implica que todas las nuevas acciones emitidas por el Banco se cedieron al FGEF, es decir, al Estado.
338)
La adquisición, como tal, no dará lugar a ayudas estatales adicionales puesto que New TT Bank cumplía los requisitos relativos al capital reglamentario. Además, esa entidad de crédito provisional había sido creada pocos meses antes de ser adquirida. Puesto que los activos de un banco en quiebra son evaluados y valorados a su valor razonable antes de ser transferidos a una entidad de crédito provisional, puede suponerse que la cartera de préstamos de New TT Bank no contenía pérdidas ocultas o que no estuvieran adecuadamente provisionadas.
339)
En conclusión, en las circunstancias específicas del presente caso, la adquisición de New TT Bank excepcionalmente no contraviene el principio de que las ayudas deben limitarse al mínimo necesario.
7.5.1.3. Efecto falseador sobre la competencia de la adquisición
340)
En consonancia con los puntos 39 y 40 de la Comunicación sobre reestructuración, la ayuda estatal no debe ser utilizada en detrimento de competidores para la adquisición de empresas competidoras. El punto 41 de dicha Comunicación establece que podrán autorizarse adquisiciones cuando formen parte de un proceso de consolidación necesario para restablecer la estabilidad financiera o garantizar la competencia efectiva; el proceso de adquisición deberá respetar los principios de igualdad de oportunidades y garantizar condiciones de competencia efectiva en el mercado de referencia.
341)
New TT Bank no era un banco viable como entidad independiente. Su consolidación se solicitó en virtud del MPEF de 15 de mayo de 2013. Por tanto, la operación puede considerarse parte de un proceso de consolidación necesario para restablecer la estabilidad financiera, del tipo descrito en el punto 41 de la Comunicación sobre reestructuración.
342)
Ningún licitador que no recibiese ayuda presentó una oferta válida para la adquisición de New TT Bank, y el procedimiento de venta fue abierto, transparente y no discriminatorio. No hubo por lo tanto un efecto de desplazamiento por el Banco de un licitador no receptor de ayuda. Puesto que la adquisición fue autorizada por la Autoridad de Competencia griega (142), la Comisión parte de la base de que el resultado del proceso de venta garantiza unas condiciones de competencia efectiva en Grecia.
343)
En este contexto, se puede concluir que la adquisición de New TT Bank es compatible con la sección 4 de la Comunicación sobre reestructuración.
7.5.1.4. Conclusión sobre la adquisición de New TT Bank
344)
La Comisión concluye que, vista la situación excepcional de los bancos griegos (143) y las especificidades de la adquisición de New TT Bank, la adquisición es compatible con los requisitos establecidos en la Comunicación sobre reestructuración.
7.5.2. Conformidad de la adquisición de Nea Proton Bank con la Comunicación sobre reestructuración
7.5.2.1. Efecto de la adquisición de Nea Proton Bank sobre la viabilidad a largo plazo del Banco
345)
En términos de rentabilidad operativa, la adquisición de Nea Proton Bank debe potenciar el retorno a la viabilidad a largo plazo del Banco, puesto que concentrar dos empresas en el mismo mercado geográfico brinda la oportunidad de conseguir sinergias significativas, por ejemplo en forma de reducción de plantillas, cierre de sucursales y reducción de los gastos generales.
346)
La adquisición de Nea Proton Bank permite al Banco beneficiarse de sinergias. El Banco se hará con los clientes y los depositantes, cerrando al mismo tiempo la mayor parte de las sucursales y racionalizando el sistema informático, así como las funciones realizadas en la sede. La transacción también redujo el coeficiente entre préstamos y depósitos del Banco, puesto que Nea Proton Bank tenía un coeficiente inferior. Al final de junio de 2013, el coeficiente del Banco se situaba en torno al 135,79 %, mientras que el de Nea Proton Bank rondaba el 52,68 %.
347)
En conclusión, la adquisición tuvo un efecto positivo sobre la viabilidad del Banco.
7.5.2.2. Efecto de la adquisición de Nea Proton Bank sobre el importe de la ayuda necesaria para el Banco
348)
De acuerdo con el punto 23 de la Comunicación sobre reestructuración, la ayuda de reestructuración no deberá utilizarse para la adquisición de otras empresas, sino que deberá limitarse a cubrir los costes de reestructuración necesarios para restablecer la viabilidad.
349)
El Banco pagó un precio simbólico por la compra de Nea Proton Bank (1 EUR), mientras que la entidad adquirida había sido recapitalizada adecuadamente antes de la venta. Dicha recapitalización incluía disposiciones relativas a futuras pérdidas crediticias y pérdidas de explotación (144). En consecuencia, la adquisición por 1 EUR de un banco adecuadamente capitalizado no incrementó las necesidades de capital del Banco.
350)
En conclusión, la adquisición de Nea Proton Bank no contraviene el principio según el cual las ayudas deben limitarse al mínimo necesario
7.5.2.3. Efecto falseador sobre la competencia de la adquisición de Nea Proton Bank
351)
En consonancia con los puntos 39 y 40 de la Comunicación sobre reestructuración, la ayuda estatal no debe ser utilizada en detrimento de competidores para la adquisición de empresas competidoras.
352)
New TT Bank no era un banco viable como entidad independiente. Su consolidación se solicitó en virtud del MPEF de 15 de mayo de 2013. Por tanto, la operación puede considerarse parte de un proceso de consolidación necesario para restablecer la estabilidad financiera, del tipo descrito en el punto 41 de la Comunicación sobre reestructuración.
353)
La Comisión también observa que ningún licitador que no recibiese ayuda presentó una oferta válida para la adquisición de Nea Proton Bank, y el procedimiento de venta fue abierto, transparente y no discriminatorio. No hubo por lo tanto un efecto de desplazamiento por el Banco de un licitador no receptor de ayuda. Puesto que la adquisición fue autorizada por la Autoridad de Competencia griega (145), la Comisión parte de la base de que el resultado del proceso de venta garantiza unas condiciones de competencia efectiva en Grecia.
354)
En este contexto, cabe concluir que la adquisición de Nea Proton Bank es compatible con la sección 4 de la Comunicación sobre reestructuración.
7.5.2.4. Conclusión sobre la adquisición de Nea Proton Bank
355)
La Comisión llega a la conclusión de que, a la luz de las especificidades de la adquisición de Nea Proton Bank, dicha adquisición es conciliable con las exigencias establecidas en la Comunicación sobre reestructuración.
7.6. CUMPLIMIENTO POR LAS MEDIDAS A, B1, B2, B3, B4 Y C DE LAS CONDICIONES ESTABLECIDAS EN LA COMUNICACIÓN SOBRE REESTRUCTURACIÓN, ASÍ COMO EN LA COMUNICACIÓN BANCARIA DE 2013
7.6.1. Fuentes de dificultades y consecuencias para la evaluación con arreglo a la Comunicación sobre reestructuración
356)
Como se indica en las secciones 2.1.1 y 2.1.2, las dificultades a las que se enfrenta el Banco proceden principalmente de la crisis de la deuda soberana griega y la profunda recesión en Grecia y el sur de Europa. Por lo que se refiere al primer factor, el Gobierno griego perdió el acceso a los mercados financieros y finalmente tuvo que negociar un acuerdo con sus acreedores nacionales e internacionales, el Programa PSI, que resultó en un recorte de los créditos contra el Estado de un 53,3 %. Además, el 31,5 % de las reclamaciones fueron intercambiadas por nuevas obligaciones de deuda pública griega, con un menor tipo de interés y plazos de vencimiento más largos. Estas nuevas obligaciones de deuda pública griega fueron readquiridas por el Estado a los bancos griegos en diciembre de 2012 a un precio entre un 30,2 % y un 40,1 % de su valor nominal, lo que cristalizó en una nueva pérdida para los bancos griegos. Además del impacto en su posición de capital del Programa PSI y la recompra de deuda, el Banco también experimentó enormes salidas de depósitos entre 2010 y mediados del 2012, debido al riesgo de salida de Grecia de la zona del euro, como consecuencia de una deuda pública insostenible y de la recesión económica.
357)
Las medidas B1, B2, B3 y B4 se elevan a 5 839 millones EUR, lo que representa aproximadamente el importe de las pérdidas contabilizadas a raíz del Programa PSI (5 781 millones EUR). En tal caso, y si las dificultades no proceden principalmente de comportamientos temerarios, el punto 14 de la Comunicación prorrogativa de 2011 establece que la Comisión flexibilizará sus requisitos.
358)
La Comisión reconoce que parte de las necesidades de capital se derivan de la exposición regular de una entidad de crédito al riesgo soberano de su mercado nacional. Este hecho también se señaló en los considerandos 58 y 69 de la Decisión de incoación. En consecuencia, hay una necesidad menor de que el Banco aborde el problema del riesgo moral en su plan de reestructuración que para otras entidades financieras objeto de ayudas que habían acumulado riesgos excesivos. Como las medidas de ayuda son menos falseadoras, las medidas adoptadas para limitar el falseamiento de la competencia deben, por lo tanto, ser flexibilizadas proporcionalmente. Dado que el Programa PSI y la recompra de deuda constituyen una condonación de deuda en favor del Estado, la remuneración del Estado al recapitalizar los bancos puede ser inferior.
359)
No obstante, dado que la economía griega se contrajo un 25 % aproximadamente desde 2008, el Banco tiene que adaptar su organización, estructura de costes y red comercial a este nuevo entorno para restablecer la rentabilidad. Por tanto, a pesar de la ausencia de cuestiones relativas al riesgo moral, el Banco debe reestructurar sus operaciones en Grecia para garantizar su viabilidad a largo plazo.
360)
La Comisión también observa que la exposición del Banco al riesgo soberano griego era superior al de otros bancos griegos. En consecuencia, no todas las pérdidas derivadas de las obligaciones de deuda pública griega (pérdidas del Programa PSI) pueden atribuirse a la exposición regular de una entidad de crédito al riesgo soberano de su mercado nacional.
361)
La segunda fuente de pérdidas para el Banco es la derivada de su cartera de préstamos a hogares y empresas griegas. La Comisión considera que estas pérdidas se deben principalmente a la excepcionalmente profunda y prolongada contracción del PIB, de aproximadamente un 25 % en cinco años, y no a prácticas de préstamo arriesgadas del Banco. En consecuencia, la ayuda concedida para cubrir las pérdidas no origina un riesgo moral, que es lo que sucede cuando la ayuda protege a un banco de las consecuencias de anteriores conductas arriesgadas. La ayuda es, por tanto, menos falseadora (146).
362)
Sin embargo, parte de las necesidades de capital y las pérdidas sobre préstamos del Banco proceden de algunas filiales internacionales (Rumanía, Bulgaria, Polonia y Ucrania). Por ejemplo, en 2012, el Banco registró pérdidas en Rumanía, Bulgaria y Ucrania, pese a que esas filiales se beneficiaron de una financiación dentro del grupo que ascendió a 1 800 millones EUR.
363)
Las pruebas de resistencia realizadas en 2012 para determinar las necesidades de capital del Banco también indicaron que parte de las necesidades de capital se derivaban de pérdidas de préstamos en divisas. Las previsiones de pérdidas de crédito de estos préstamos ascendían a 1 228 millones EUR en la hipótesis de referencia y a 1 622 millones EUR en la hipótesis adversa.
364)
En conclusión, el punto 14 de la Comunicación prorrogativa de 2011 cubre una parte significativa de las pérdidas y la consiguiente necesidad de ayuda, lo que permite a la Comisión flexibilizar sus requisitos. Parte de la necesidad de ayuda proviene de pérdidas de préstamos a Grecia debido a la excepcionalmente larga y profunda recesión y no de préstamos arriesgados. La ayuda concedida en estas circunstancias no crea un riesgo moral y es, por lo tanto, menos falseadora.
365)
Por último, parte de la necesidad de ayuda proviene de la asunción de riesgos propios por el Banco, especialmente por lo que se refiere a sus filiales extranjeras y a su mayor acumulación de obligaciones de deuda pública griega.
7.6.2. Viabilidad
366)
Un plan de reestructuración debe garantizar que la entidad financiera pueda restablecer su viabilidad a largo plazo al final del período de reestructuración (sección 2 de la Comunicación sobre reestructuración). En el caso que nos ocupa, el período de reestructuración se define como el comprendido entre la fecha de la adopción de la presente Decisión y el 31 de diciembre de 2018.
367)
En consonancia con los puntos 9 a 11 de la Comunicación sobre reestructuración, Grecia presentó un plan de reestructuración exhaustivo y detallado que ofrece información completa sobre el modelo de negocio del Banco. El plan también señala las causas de las dificultades financieras del Banco, así como las medidas adoptadas para abordar todos los aspectos relativos a la viabilidad. En particular, el plan describe la estrategia elegida para preservar la eficacia operativa del Banco y abordar el alto nivel de préstamos no productivos, una baja eficacia operativa, sus vulnerables posiciones de liquidez y de capital, y sus actividades en el extranjero, que dependían de su sociedad matriz para su financiación y capital.
7.6.2.1. Actividades bancarias en Grecia
368)
Por lo que se refiere a la liquidez y la dependencia del Banco respecto de la financiación del Eurosistema, el plan de reestructuración prevé un crecimiento limitado del balance en Grecia, mientras que la base de depósitos debería aumentar de nuevo. La dependencia respecto de la provisión urgente de liquidez, que ya ha disminuido y continuará disminuyendo, también le ayudará a reducir el coste de su financiación.
369)
El compromiso sobre el coeficiente entre préstamos y depósitos descrito en el considerando 127 garantiza que la estructura del balance del Banco será viable al final del período de reestructuración. La venta de valores y otras actividades accesorias también reforzará la posición de liquidez del Banco y garantizará que no dependa de los mercados al por mayor. Debido a la persistente posición delicada de liquidez del Banco, la Comisión puede aceptar la solicitud de las autoridades griegas para que se les autorizara a facilitar liquidez al Banco en virtud de las medidas de garantía y préstamos de deuda pública del régimen.
370)
Para reducir sus costes de financiación, el Banco se ha comprometido también a seguir reduciendo los tipos de interés que paga por los depósitos, tal como se describe en el considerando 127. La Comisión señala que esta disminución del coste de los depósitos será una contribución clave para mejorar la rentabilidad del Banco previa al provisionamiento.
371)
Desde el inicio de la crisis el Banco ha racionalizado considerablemente su red comercial en Grecia, mediante una reducción del número de sucursales y de empleados. En 2018, los costes totales del Banco se habrán reducido en un […] % con respecto a 2013 (147). Para alcanzar dicho objetivo, el Banco se ha comprometido a reducir sus sucursales y empleados en Grecia a un máximo de […] y de […], respectivamente, a 31 de diciembre de 2017, con un coste máximo total en Grecia de 800 millones EUR. El coeficiente esperado entre gastos e ingresos será inferior al […] % al final del período de reestructuración. La Comisión considera que el plan de reestructuración garantiza la eficacia del Banco en el nuevo entorno del mercado.
372)
Otro ámbito fundamental es la gestión de los préstamos de dudoso cobro, ya que supuso el 29,4 % de la cartera a 31 de diciembre de 2013 (148). El Banco tiene previsto crear un departamento especializado que gestionará dichos préstamos. Asimismo, se ha comprometido a cumplir normas rigurosas en lo que se refiere a su política de crédito a fin de maximizar el valor para el Banco en cada fase del proceso de crédito, tal como se describe en los considerandos 131 y 132.
7.6.2.2. Gobernanza empresarial
373)
Otro punto de atención es la gobernanza del Banco, dado que el FGEF poseía el 95,23 % de sus acciones a 31 de diciembre de 2013. A la luz de la experiencia anterior de los bancos estatales de Grecia, en 2013 se acordó un marco específico de relaciones entre el Banco y el FGEF. Este convenio protege la actividad cotidiana del Banco de una injerencia excesiva de su accionista principal, garantizando al mismo tiempo que el FGEF pueda supervisar la ejecución del plan de reestructuración y evitar una asunción excesiva de riesgos por parte de la dirección del Banco a través de procedimientos de consulta adecuados. El Banco también ha asumido el compromiso de seguir muy de cerca su exposición a prestatarios ligados.
374)
La Ley FGEF, modificada en último lugar en 2014, establece que las acciones suscritas por el FGEF en la recapitalización de la primavera de 2013 dejarán de tener derecho a voto si al menos el 50 % de la ampliación de capital de 2014 es suscrita por inversores privados. Por lo que se refiere al restablecimiento de la viabilidad a largo plazo del Banco, la Comisión no se posicionaría negativamente con respecto al control concedido a los accionistas privados si invierten una cantidad significativa de dinero en el Banco. La Comisión señala que la limitación de derechos de voto del FGEF no se aplicará a las votaciones relacionadas con el estatuto del Banco o a medidas empresariales u otras decisiones estratégicas. La Comisión observa positivamente el hecho de que el FGEF recuperará automática y plenamente su derecho de voto si el Banco no aplica su plan de reestructuración. Estas disposiciones tienen por objeto garantizar que, mientras el FGEF no intervenga en las operaciones cotidianas del Banco, podrá salvaguardar sus intereses como accionista y como autoridad encargada de velar por la correcta aplicación del plan de reestructuración.
7.6.2.3. Actividades internacionales
375)
En el pasado, algunas de las actividades internacionales del Banco drenaron su capital, liquidez y rentabilidad, tal como se explica en los considerandos 362 y 363.
376)
El plan de reestructuración prevé un cambio en el modelo empresarial del Banco hacia el de una entidad bancaria que se centre más en […]. El Banco ha cedido ya su filial no rentable en Polonia, EFG Polonia. También ha empezado a racionalizar las demás filiales, a reforzar el proceso de suscripción de préstamos y reducir la brecha de financiación de las filiales. En particular, va a ceder la filial […] […]. (149) Por otra parte, también profundizará las operaciones de las filiales […] y […] antes de su posible venta en una fase posterior, como se indica en el considerando 116.
377)
La rentabilidad de las actividades en el extranjero se recuperará a partir de […]. En esa misma fecha, la financiación concedida a las filiales extranjeras se habrá reducido en […] en comparación con el nivel del 31 de diciembre de 2012.
378)
Por tanto, la Comisión considera que el Banco habrá reestructurado y reducido suficientemente el tamaño de sus filiales extranjeras para evitar verse expuesto a necesidades adicionales de capital y escasez de liquidez en el futuro. El compromiso descrito en el considerando 128 de abstenerse de aportar grandes cantidades de capital a sus filiales internacionales también garantiza que estas no representarán una amenaza para el capital o la liquidez.
7.6.2.4. Conclusión con respecto a la viabilidad
379)
La hipótesis de referencia, tal y como se describe en la sección 2.4, muestra que al final del período de reestructuración, el Banco podrá obtener unos resultados que le permitan cubrir todos sus costes y obtener un rendimiento adecuado del capital propio habida cuenta de su perfil de riesgo. De hecho, la rentabilidad del capital del Banco será del […] % en 2018 con arreglo a la hipótesis de referencia. Al mismo tiempo, su posición de capital se prevé que se mantenga a un nivel satisfactorio, dado que el coeficiente de adecuación del capital no caerá por debajo del […] % a partir de 2014.
380)
Por último, la Comisión tiene también en cuenta la hipótesis adversa descrita en el plan de reestructuración del Banco tal como fue presentado por las autoridades griegas. Esa situación desfavorable se basa en una serie de supuestos acordados con el FGEF. Tiene en cuenta una recesión más profunda y más larga, así como una la deflación de los precios inmobiliarios más importante de la prevista (150). El plan de reestructuración muestra que el Banco es capaz de soportar una tensión razonable, como en la hipótesis adversa y que sigue siendo rentable al final del período de reestructuración, con una rentabilidad de los recursos propios del […] % y un coeficiente de capital básico de nivel 1 del […] % en 2018.
381)
Las pruebas de resistencia de 2013 efectuadas por el Banco de Grecia confirman que la cantidad de capital adicional que se reunirá en 2014, a saber, 2 864 millones EUR, es suficiente para hacer frente a la hipótesis de referencia durante el período de reestructuración. El Banco también presentará un plan de capital contingente al Banco de Grecia, con medidas a aplicar si el entorno económico siguiera deteriorándose. La Comisión recuerda que en la evaluación de las necesidades de capital en la hipótesis de referencia, el Banco de Grecia ya introdujo varias modificaciones que se tradujeron en un aumento de las necesidades de capital estimadas en comparación con las estimadas por el Banco en su hipótesis de referencia. Las necesidades de base de capital estimadas por el Banco de Grecia pueden, por lo tanto, considerarse como un tipo de prueba de resistencia. Para llegar a la conclusión de que el Banco es viable, la Comisión no exige que posea capital suficiente para cubrir por adelantado la hipótesis de necesidades de capital estimadas en la prueba de resistencia por el Banco de Grecia, puesto que este último supone un alto nivel de tensión.
382)
Además, es positivo el hecho de que el Banco no efectuará inversiones adicionales en grado especulativo, lo que ayudará a preservar su posición de capital y de liquidez.
383)
Así pues, la Comisión puede concluir que el Banco ha adoptado suficientes medidas para hacer frente a los problemas de viabilidad de las actividades bancarias en Grecia y las actividades en el extranjero.
7.6.3. Aportación propia y reparto de cargas
7.6.3.1. Evaluación de la conformidad de las medidas A, B1, B2, B3 y B4 con la Comunicación sobre reestructuración
384)
Según la Comunicación sobre reestructuración, los bancos y los titulares de participaciones deberán contribuir a la reestructuración lo más posible para garantizar que la ayuda se limite al mínimo necesario. Así pues, los bancos deberán utilizar sus recursos propios para financiar la reestructuración, vendiendo activos, por ejemplo, y los accionistas deberán sufragar las pérdidas de la entidad cuando sea posible. Los compromisos asumidos por el Banco deberían garantizar la utilización de recursos propios y que los accionistas originales y los inversores privados que poseen el capital híbrido del Banco contribuyen a los costes de reestructuración.
7.6.3.1.1. Contribución propia del Banco: cesiones y reducción de costes
385)
El Banco ha cedido empresas significativas con el fin de reforzar la adecuación de su capital. La venta de sus grandes filiales en Polonia y Turquía ha mejorado su posición de capital por un importe cercano a los 750 millones EUR. Estas ventas también han mejorado su situación de liquidez. La ampliación del capital social de Eurobank Properties permitió al Banco incrementar su capital en 200 millones EUR.
386)
El plan de reestructuración prevé la venta de otros activos en […] y en […]. En particular, el Banco se ha un comprometido a reducir el tamaño de sus activos exteriores a 8 770 millones EUR. Teniendo en cuenta el desapalancamiento y las desinversiones aplicadas y a raíz de la aplicación de esta nueva reducción de tamaño, el Banco reducirá significativamente su presencia geográfica en […].
387)
Además, el Banco también ha ofrecido un compromiso para reducir aún más el tamaño de sus actividades en el extranjero en caso de requerir una aportación de capital del FGEF de más de 1 000 millones EUR. En tal hipótesis, el Banco reduciría su cartera de activos internacionales a no más de 3 500 millones EUR. En caso de que la aportación de capital de la Medida C sea inferior a 1 000 millones EUR, los inversores privados habrán invertido al menos 1 500 millones EUR, es decir, más que el FGEF. Esa mayor participación de inversores privados reduciría significativamente la cantidad de ayuda necesaria, reforzando así el reparto de cargas.
388)
El Banco también se ha comprometido a vender su gran filial de seguros, que es rentable.
389)
A fin de limitar sus necesidades de capital, el Banco se ha comprometido a no utilizar capital para respaldar o aumentar el tamaño de sus filiales en el extranjero, tal como se describe en el considerando 128. Además, los compromisos establecen que el Banco no efectuará nuevas adquisiciones.
390)
El Banco también ha emprendido un ambicioso programa de reducción de costes, como se indica en la sección 2.4.2. Sus costes seguirán disminuyendo hasta 2018. […].
391)
Grecia se ha comprometido en particular a que hasta […] el Banco no abonará a ningún empleado o directivo una remuneración anual total (salarios, cotizaciones para pensiones, primas) superior a […]. Además, en caso de que el FGEF suscribiese acciones del Banco, Grecia se ha comprometido a aplicar un límite salarial en consonancia con la Comunicación bancaria de 2013 (151).
7.6.3.1.2. Reparto de cargas entre los accionistas históricos y el nuevo capital obtenido en el mercado
392)
Los actuales accionistas del Banco se vieron muy diluidos por la recapitalización de la primavera de 2013 (Medida B4). De hecho, la participación en manos de accionistas existentes se ha reducido del 100 % antes de la recapitalización de la primavera de 2013 a solo el 1,44 %. Además, la Comisión toma nota de que el Banco no ha pagado ningún dividendo en efectivo desde 2008. Por último, la Comisión considera positivamente el hecho de que el FGEF aportará capital adicional solo si el Banco no consigue obtenerlo en el mercado a un precio considerado razonable y determinado sobre la base de dos peritos independientes.
7.6.3.1.3. Reparto de cargas entre los titulares de deuda subordinada
393)
Los titulares de deuda subordinada del Banco han contribuido al pago de los costes de reestructuración del Banco. El Banco llevó a cabo varios ejercicios de gestión del pasivo con objeto de generar capital. El importe total de los pasivos intercambiados ascendió a 748 millones EUR, con una plusvalía de 565 millones EUR, tal como se describe en los considerandos 122 y 123.
394)
Los instrumentos todavía pendientes están sujetos a la prohibición de cupones descrita en el considerando 133. Por tanto, la Comisión considera que está garantizada una distribución adecuada de las cargas entre los inversores privados híbridos del Banco y que se cumplen los requisitos de la Comunicación sobre reestructuración al respecto.
395)
En conclusión, teniendo en cuenta los elementos desarrollados en la sección 7.6.1, la Comisión considera que Grecia ha aplicado unas medidas suficientes de contribución propia y reparto de cargas para limitar el importe de las medidas de ayuda A, B1, B2, B3 y B4 al mínimo necesario.
7.6.3.2. Evaluación de la conformidad de la Medida C con la Comunicación bancaria de 2013
396)
La Comunicación bancaria de 2013 complementa la Comunicación sobre reestructuración y establece un refuerzo del reparto de las cargas de capital y que los bancos deberán obtener apoyo en forma de capital para adoptar medidas adicionales destinadas a limitar la ayuda al mínimo necesario. El punto 29 de la Comunicación exige al Estado miembro demostrar que se han explotado en la medida de lo posible todas las medidas encaminadas a limitar la ayuda al mínimo necesario. A tal efecto, el Estado miembro deberá presentar un plan de obtención de capital, garantizar un adecuado reparto de cargas entre los accionistas y los acreedores subordinados, e impedir la salida de fondos con anterioridad a la adopción de la decisión de reestructuración. Con arreglo a la Comunicación, el plan de obtención de capital debe contener detalles sobre los derechos, de carácter voluntario, ejercicios voluntarios de gestión del pasivo, cesiones de capital importantes, medidas de desapalancamiento, retención de beneficios y otras medidas como, por ejemplo, políticas estrictas de costes y remuneración.
397)
El punto 47 de la Comunicación bancaria de 2013 establece que una vez identificados los déficits de capital, un banco deberá impedir las salidas de fondos a través de una serie de medidas destinadas a garantizar el mismo resultado: prohibición del pago de dividendos y cupones, prohibición de adquisiciones, prohibición de publicidad o de políticas agresivas de precios. La Comisión señala que tales prohibiciones ya fueron cumplidas por el Banco, puesto que se incluyen en la lista de compromisos presentados por Grecia, como se describe en el considerando 133, y que el Banco no ha pagado ningún dividendo en efectivo desde 2008.
398)
El compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C) constituye una protección frente a pérdidas futuras, determinada por las pruebas de resistencia efectuadas por el Banco de Grecia en 2013 y dadas a conocer el 6 de marzo de 2014. Los resultados de las pruebas de resistencia muestran que el Banco necesita 2 945 millones EUR de capital adicional para cubrir sus pérdidas futuras en una hipótesis de tensión. La Medida C solo cubre las necesidades de capital que persistirán siempre que: i) no puedan ser cubiertas por otras cesiones o medidas de refuerzo del capital (la Comisión considera que el Banco ha analizado todas las posibles cesiones y se ha comprometido a todas aquellas que puedan reducir las necesidades de capital, en el marco del plan sobre capital presentado al Banco de Grecia), y ii) no estén cubiertas por inversores privados en el marco de la ampliación del capital social que tendrá lugar en abril de 2014. Por tanto, no aporta al Banco ningún capital excedentario.
399)
Como se explica en los considerandos 385 a 395, el Banco ya adoptó medidas antes de la prueba de resistencia para limitar al mínimo el importe del capital necesario. Si, en el marco del actual proceso de obtención de capital, el Banco consigue obtener la mayor parte del capital necesario de inversores privados y la ayuda adicional pagada por el FGEF se mantiene por debajo de 1 000 millones EUR, ninguna otra aportación propia del Banco sería necesaria. No obstante, si el importe de la ayuda abonada en virtud de la Medida C está por encima de dicho nivel, sería conveniente que el Banco cediese más actividades.
400)
Por lo que se refiere al reparto de cargas, la Comunicación bancaria de 2013 establece que un reparto de cargas adecuado supone contribuciones de los accionistas, los titulares de instrumentos híbridos de capital y los titulares de deuda subordinada en forma de ayudas antes de que se conceda la ayuda en forma de capital. La Comisión señala que Grecia ha modificado su marco legislativo nacional para garantizar que los acreedores subordinados contribuyan a los costes de la reestructuración del Banco antes de que este reciba cualquier capital adicional. La Comisión también observa que Grecia se ha comprometido a aplicar las medidas previstas en el artículo 6a de la Ley del FGEF modificada en 2014, que establece la asignación del déficit de capital a los titulares de instrumentos de capital y otros pasivos subordinados en caso necesario. Si bien este reparto de cargas solo tendrá lugar tras la fecha del compromiso de recapitalización de 2014 (Medida C), sobre la base del punto 45 de la Comunicación bancaria de 2013 la Comisión considera que se producirían resultados desproporcionados si la conversión obligatoria de deuda subordinada e instrumentos híbridos de capital tuviese lugar ya en el momento del compromiso. Si el Banco consiguiese suficiente capital privado para cubrir todas sus necesidades de capital determinadas por la prueba de resistencia llevada a cabo por el Banco de Grecia, la conversión de los tenedores de deuda subordinada sería desproporcionada. El compromiso adquirido por Grecia de recapitalizar a los acreedores subordinados antes de que cualquier apoyo de capital sea efectivamente pagado al Banco es, por tanto, suficiente para garantizar el adecuado reparto de las cargas.
401)
Además, con el fin de garantizar que los propietarios del Banco participen al máximo en la reconstitución de una base de capital adecuada durante la fase de reestructuración, Grecia se comprometió a que, hasta el final del período de reestructuración, el Banco retendrá los dividendos y no pagará cupones que no esté obligado a pagar en virtud de la legislación. Así, de acuerdo con el punto 26 de la Comunicación sobre reestructuración y el punto 47 de la Comunicación bancaria de 2013, el Banco no usará la ayuda estatal para efectuar pagos con fondos propios si no dispone de beneficios suficientes para realizarlos.
402)
Hasta el 31 de diciembre de 2017, el Banco también se ha comprometido a no abonar a ningún empleado o directivo una remuneración anual total (salarios, cotizaciones para pensiones, bonos) superior a la remuneración anual total del gobernador del Banco de Grecia (sin tener en cuenta, en su caso, cualquier renuncia parcial voluntaria a remuneración por parte del gobernador). Además, en caso de que el FGEF deba suscribir acciones del Banco, Grecia se ha comprometido a aplicar un límite salarial en consonancia con la Comunicación bancaria de 2013 (152).
403)
La Comisión tiene que evaluar si este compromiso relativo a dos hipótesis cumple los requisitos establecidos en la Comunicación bancaria de 2013.
404)
En la primera hipótesis, en la que el FGEF realmente no aporta nuevo capital al Banco, la ayuda prevista en la Medida C se limitará a un simple compromiso de suscripción de un aumento de capital, y el FGEF no desembolsará un solo euro hasta que todas las nuevas acciones hayan sido suscritas por inversores privados. La Comunicación bancaria de 2013 dispone que la limitación de la remuneración puede finalizar cuando la ayuda haya sido reembolsada. Sin embargo, la ayuda incluida en este tipo de compromiso de suscripción en relación con una futura ampliación de capital no puede reembolsarse en caso de que el compromiso no entre en vigor (ya que el Estado nunca desembolsó dinero en favor del Banco). En tales circunstancias, la Comisión puede aceptar que la limitación de la remuneración se aplique durante un período especificado. La Comisión considera que el compromiso asumido por Grecia, que se prolonga hasta el 31 de diciembre de 2017 (es decir, durante tres años y ocho meses, un año antes de la finalización del plan de reestructuración) supone una aplicación correcta de la última frase del punto 38 de la Comunicación bancaria de 2013. Como la remuneración anual del gobernador del Banco de Grecia es inferior al límite máximo fijado en la segunda frase del punto 38 de la Comunicación bancaria de 2013 y dicho compromiso se aplicará a todo el grupo, la Comisión considera que el compromiso propuesto por Grecia en caso de que el FGEF no suscriba acciones en el marco de la ampliación de capital prevista está en consonancia con el punto 38 de la Comunicación bancaria de 2013.
405)
En la segunda hipótesis, en la que el FGEF debería suscribir todas las acciones del Banco, Grecia se comprometió a modificar el compromiso para adecuarlo a la Comunicación bancaria de 2013. La Comisión observa que si el FGEF suscribiese acciones, en consonancia con la Comunicación bancaria de 2013, la duración del límite de remuneración debería modificarse para abarcar hasta la primera fecha del final del plan de reestructuración, es decir, el 31 de diciembre de 2018, o hasta una operación equivalente al reembolso de la ayuda. Dado que las acciones ordinarias no pueden ser reembolsadas por el Banco, la Comisión acepta que su venta en el mercado secundario con un beneficio podría considerarse equivalente a un reembolso de la ayuda.
406)
En conclusión, en ambos supuestos, el compromiso sobre la limitación de las retribuciones ofrecido por Grecia cumple los requisitos de la Comunicación bancaria de 2013.
407)
Por lo que se refiere a la remuneración del Estado, la Comunicación prorrogativa de 2011 exige que las nuevas acciones se emitan a un precio inferior al precio de mercado, previo ajuste de dilución. La Comisión observa que la finalidad de este requisito es asegurar que el Estado reciba una remuneración suficiente por su participación en el Banco y que los accionistas históricos se vean consecuentemente diluidos. En el caso de la Medida C, el Estado ya es el principal accionista del Banco, al poseer más del 90 % de las acciones. Por tanto, un descuento excesivo con relación al precio de mercado reduciría la remuneración del Estado para la Medida B4 y podría implicar ayuda a los inversores si el descuento subestima el valor del Banco. Para evitar una situación de este tipo, el precio de la suscripción no puede ser inferior a un precio mínimo determinado sobre la base de dos evaluaciones de peritos independientes. Por consiguiente, las modalidades detalladas de cálculo del precio protegen al FGEF de una dilución excesiva por los nuevos inversores, garantizando al mismo tiempo que el FGEF suscriba las nuevas acciones a un precio que refleje el valor del Banco. En estas circunstancias, la Comisión puede aceptar que las nuevas acciones puedan ser emitidas con un descuento inferior al precio actual de mercado que el previsto por la Comunicación prorrogativa de 2011 y considera que el precio mínimo es aceptable.
408)
Si las acciones fuesen emitidas a un precio más alto, se correría el riesgo de disuadir a los inversores privados de participar en la ampliación de capital social y por lo tanto se habría limitado la obtención de capital privado.
409)
Por tanto, la Comisión considera que el nivel de contribución propia y reparto de cargas es apropiado para la Medida C.
7.6.3.3. Conclusión sobre la contribución propia y el reparto de cargas
410)
La Comisión observa que, en comparación con la recapitalización total recibida del Estado, la contribución propia y el reparto de cargas en forma de venta de activos son muy inferiores a los niveles que la Comisión suele considerar suficientes. No obstante, a la vista de los elementos desarrollados en la sección 7.6.1, en virtud de los cuales la Comisión puede aceptar una contribución propia y un reparto de cargas menores, puede considerarse que el plan de reestructuración aporta una contribución propia y unas medidas de reparto de cargas suficientes.
411)
El plan de reestructuración también cumple los requisitos de la Comunicación bancaria de 2013 por lo que se refiere a la Medida C.
7.6.4. Medidas para limitar el falseamiento de la competencia
412)
La Comunicación sobre reestructuración exige que el plan de reestructuración proponga medidas destinadas a limitar el falseamiento de la competencia y garantizar un sector bancario competitivo. Además, tales medidas también deben abordar las cuestiones relativas al riesgo moral y garantizar que la ayuda estatal no se utilizará para financiar un comportamiento contrario a la competencia.
413)
El punto 31 de la Comunicación sobre reestructuración establece que al evaluar el importe de la ayuda y los falseamientos de la competencia resultantes, la Comisión considerará el importe total de la ayuda estatal recibida así como el grado de reparto de cargas y la posición de la institución financiera en el mercado tras la reestructuración. A este respecto, la Comisión recuerda que el Banco ha recibido capital estatal equivalente al 16 % de los activos ponderados en función del riesgo (excepto la Medida C). Con la Medida C, el Banco obtiene un compromiso de inyectar un importe adicional de 2 864 millones EUR, con lo que la ayuda total en forma de capital asciende al 23,7 % de sus activos ponderados por riesgo. Aparte de la ayuda en forma de capital, el Banco también ha recibido apoyo en términos de liquidez. El Banco había recibido garantías de liquidez por 13 600 millones EUR a 15 de abril de 2011 y por 13 932 millones EUR a 30 de noviembre de 2013, lo que supone un 17 % de su balance en la misma fecha. El Banco también se ha beneficiado de provisión urgente de liquidez garantizada por el Estado por un importe de 12 000 millones EUR a 31 de diciembre de 2012, lo que equivalía a un 18 % de su balance en esa fecha. Por tanto, la necesidad de aplicar medidas para limitar los potenciales falseamientos de la competencia está justificada habida cuenta del importe relativamente elevado de la ayuda. Además, la cuota de mercado del Banco en Grecia es grande, con un 17 % de los préstamos y un 12 % de los depósitos a 31 de diciembre de 2012. Las adquisiciones de New TT Bank y Nea Proton Bank incrementaron dichas cuotas al 20,7 % en lo que respecta a los préstamos y al 18,8 % a los depósitos en septiembre de 2013 (153).
414)
La Comisión recuerda que las dificultades del Banco proceden principalmente de sacudidas externas como la crisis de la deuda soberana griega y la prolongada recesión que ha afectado a la economía griega desde 2008, como se señala en el considerando 69 de la Decisión de incoación. La necesidad de abordar el problema del riesgo moral se ve reducida, ya que el Banco no parece haberse expuesto a riesgos excesivos. Como se expone en la sección 7.6.1, el efecto falseador de la competencia de las medidas de ayuda es inferior a la luz de estos elementos, como también lo es la necesidad de adoptar medidas que limiten los falseamientos. Por estas razones, la Comisión puede aceptar con carácter excepcional que a pesar de la elevada cuantía de la ayuda, el plan de reestructuración no prevea ninguna reducción del tamaño del balance y de los préstamos en Grecia.
415)
No obstante, la Comisión observa que las recapitalizaciones estatales permitieron al Banco continuar sus actividades bancarias en los mercados extranjeros y las actividades de seguros en Grecia.
416)
A este respecto, la Comisión observa, además del desapalancamiento y la reestructuración ya aplicadas, el compromiso del Banco de vender sus actividades de seguros por […], así como su compromiso de reducir el tamaño de sus activos internacionales antes del 31 de diciembre de 2018, lo que probablemente supondrá nuevas cesiones en […] y […], y su compromiso de no utilizar la ayuda para financiar el crecimiento de esas actividades. La Comisión considera proporcionado que la reducción de los activos exteriores sea más amplia si, al amparo de la Medida C, el FGEF paga al Banco una ayuda adicional de capital de más de 1 000 millones EUR. Como se indica en el considerando 295, tal pago haría que la ayuda fuera más falseadora que un simple compromiso de participar en la ampliación de capital. No obstante, en caso de que el capital adicional aportado sea inferior a 1 000 millones EUR, esto implicaría una mayor participación de, al menos, 1 500 millones EUR procedentes de inversores privados. Además, la mayor participación privada constituiría, por tanto, un reparto adicional de las cargas, tal como se explica en el considerando 388. El punto 31 de la Comunicación sobre reestructuración indica que tanto el precio pagado por la ayuda obtenida del Estado como el grado de reparto de la carga se tendrán en cuenta a la hora de evaluar las medidas de reparto de cargas. Por tanto, el falseamiento adicional de la competencia seguirá siendo limitado si el FGEF inyecta menos de 1 000 millones EUR.
417)
Grecia también se ha comprometido a prohibir las adquisiciones, garantizando que el Banco no utilice la ayuda estatal recibida para adquirir nuevos negocios. Esta prohibición contribuye a garantizar que la ayuda se utilice exclusivamente para apoyar el restablecimiento de la viabilidad de las actividades bancarias en Grecia y no para crecer, por ejemplo en los mercados extranjeros.
418)
El compromiso de reducir el interés pagado por los depósitos griegos, abandonando los niveles insosteniblemente altos, garantiza también que la ayuda no será utilizada para financiar estrategias insostenibles de captación de depósitos que falseen la competencia en el mercado griego. Del mismo modo, el compromiso de aplicar unas directrices estrictas por lo que respecta a la fijación de los precios de los nuevos préstamos, sobre la base de una evaluación adecuada del riesgo crediticio, impedirá que el Banco falsee la competencia en el mercado griego con estrategias de precios inadecuadas para los préstamos a clientes.
419)
Teniendo en cuenta la situación específica descrita en la sección 7.6.1 y las medidas previstas en el plan de reestructuración, la Comisión considera que existen salvaguardias suficientes para limitar el falseamiento de la competencia.
7.7. SEGUIMIENTO
420)
En virtud de la sección 5 de la Comunicación sobre reestructuración, se deben presentar informes periódicos a la Comisión para que esta pueda comprobar la buena aplicación del plan de reestructuración. Tal como se recoge en los compromisos (154), Grecia garantizará que el administrador encargado de la supervisión, que ya ha sido designado por el Banco con el visto bueno de la Comisión, efectúe un seguimiento de los compromisos asumidos por Grecia sobre la reestructuración de las actividades en Grecia y en el extranjero y sobre gobernanza empresarial y operaciones comerciales. Por consiguiente, la Comisión considera que la adecuada supervisión del plan de reestructuración está garantizada.
8. CONCLUSIÓN
421)
La Comisión concluye que Grecia ejecutó ilegalmente las medidas de ayuda SA. 34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) y SA.31155 (2013/C) (2013/NN) infringiendo el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, ya que fueron ejecutadas antes de su notificación formal. Sin embargo, la Comisión estima que el plan de reestructuración, junto con los compromisos recogidos en los anexos, garantiza el restablecimiento de la viabilidad a largo plazo del Banco, es suficiente con respecto al reparto de cargas y contribución propia y es apropiado y proporcionado para compensar el falseamiento de la competencia causado por las medidas de ayuda examinadas en la presente Decisión. El plan de reestructuración y los compromisos presentados cumplen los criterios de la Comunicación sobre reestructuración y las medidas de ayuda pueden considerarse compatibles con el mercado interior,
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
1. Las siguientes medidas aplicadas o previstas por Grecia constituyen ayudas estatales a tenor del artículo 107, apartado 1, del Tratado:
a)
ayuda de emergencia a la liquidez facilitada a Eurobank Ergasias, SA. («Eurobank») por el Banco de Grecia y garantizada por la República Helénica (Medida L2);
b)
segunda recapitalización puente de 1 341 millones EUR concedida por el Fondo Griego de Estabilidad Financiera («FGEF») a Eurobank en diciembre de 2012 (Medida B2);
c)
carta de compromiso de 528 millones de EUR concedida por el FGEF a Eurobank el 21 de diciembre de 2012 (Medida B3);
d)
recapitalización de 5 839 millones EUR concedida por el FGEF a Eurobank en mayo de 2013 (Medida B4);
e)
compromiso de recapitalización de 2 864 millones EUR suscrito por el FGEF a raíz de la ampliación de capital social de 2 864 millones EUR aprobada por la junta extraordinaria de accionistas celebrada el 12 de abril de 2014 en virtud de la Ley FGEF 3864/2010, modificada (Medida C);
f)
la aportación de capital de 395 millones EUR concedida por el FGEF a Nea Proton Bank el 28 de agosto de 2013 (Medida NP3).
2. A la vista del plan de reestructuración en relación con el grupo Eurobank (Eurobank Ergasias S.A y todas sus filiales y sucursales griegas y no griegas, tanto de carácter bancario como no bancario) presentado el 16 de abril de 2014 y de los compromisos ofrecidos por las autoridades griegas el 16 de abril de 2014, las siguientes ayudas estatales son compatibles con el mercado interior:
a)
aportación de capital de 950 millones EUR concedida por Grecia a Eurobank en mayo de 2009 al amparo del Régimen de Recapitalización (Medida A);
b)
ayuda de emergencia a la liquidez facilitada a Eurobank por el Banco de Grecia y garantizada por Grecia desde julio de 2011, por un importe de 12 000 millones EUR a 31 de diciembre de 2012 (Medida L2);
c)
primera recapitalización puente de 3 970 millones EUR concedida por el FGEF a Eurobank en mayo de 2012 (Medida B1);
d)
segunda recapitalización puente de 1 341 millones de EUR concedida por el FGEF a Eurobank en diciembre de 2012 (Medida B2);
e)
carta de compromiso de 528 millones EUR concedida por el FGEF a Eurobank el 21 de diciembre de 2012 (Medida B3);
f)
recapitalización de 5 839 millones EUR concedida por el FGEF a Eurobank en mayo de 2013 (Medida B4);
g)
compromiso de recapitalización de 2 864 millones EUR concedido por el FGEF a Eurobank tras la ampliación del capital social de 2 864 millones EUR aprobado por la junta extraordinaria de accionistas celebrada el 12 de abril de 2014 en virtud de la Ley 3864/2010 FGEF modificada (Medida C);
h)
aportación de capital de 80 millones EUR concedida por Grecia a Proton Bank en mayo de 2009 (Medida Pr1);
i)
financiación del déficit de financiación total de 1 121,6 millones EUR por parte del Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF) y el FGEF a las actividades transferidas de Proton Bank a Nea Proton Bank, en octubre de 2011 y mayo de 2012 (Medida NP1);
j)
totalidad de la aportación de capital de 515 millones EUR concedida por el FGEF a Nea Proton Bank en octubre de 2011, febrero de 2012, agosto de 2012 y diciembre de 2012 (Medida NP2);
k)
aportación de capital de 395 millones EUR concedida por el FGEF a Nea Proton Bank el 28 de agosto de 2013 (Medida NP3);
l)
financiación del déficit total de financiación de 677 millones EUR por parte del FGEF y del HDIGF a actividades que se transfirieron de T Bank a Hellenic Postbank («TT Bank»), en diciembre de 2011 y febrero de 2013 (Medida T);
m)
aportación de capital de 224,96 millones EUR concedida por Grecia a TT Bank en mayo de 2009 (Medida TT);
n)
financiación del déficit total de financiación de 3 732,6 millones EUR por parte del FGEF a las actividades transferidas de TT Bank a New Hellenic Postbank («New TT Bank»), en enero y junio de 2013 (Medida NTT1);
o)
aportación de capital de 500 millones EUR concedida por el FGEF a New TT Bank el 29 de enero de 2013 (Medida NTT2).
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión será la República Helénica.
Hecho en Bruselas, el 29 de abril de 2014.