РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/519 НА КОМИСИЯТА
от 26 март 2015 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, чийто обхват беше разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия, след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 91/2009 (2), последно изменен с Регламент (ЕС) № 924/2012 на Съвета (3), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито („първоначалните мерки“) върху вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (КНР).
(2)
След изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012 мерките бяха приложени под формата на адвалорно мито, наложено върху включените в извадката китайски производители износители при нива от 0,0 % до 69,7 %. В същото време антидъмпинговото мито за невключените в извадката оказали съдействие китайски производители износители беше установено на 54,1 %, докато остатъчното мито за неоказалите съдействие китайски производители износители възлизаше на 74,1 % („действащите мита“).
(3)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 723/2011 на Съвета (4), последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 693/2012 (5), обхватът на първоначалните мерки е разширен до вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите окончателни антидъмпингови мерки (6) на 1 октомври 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от European Industrial Fasteners Institute („заявителя“) от името на производителите, представляващи повече от 25 % от общото производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно би довело до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(6)
Като установи след консултация с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, даващи основание за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 30 януари 2014 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7) („известието за започване на преразглеждане“), че започва преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(7)
Разследването относно продължаването или повторното възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вреда, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. („разглеждан период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от КНР, както и представителите на КНР за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си писмено и да поискат провеждането на изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(10)
Предвид очевидно големия брой производители износители в КНР и производители и несвързани вносители в Съюза, имащи отношение към разследването, в известието за започване на преразглеждането се предвиждаше изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване на преразглеждане.
(11)
24 от 325 известни китайски производители предоставиха отговори на въпросника за изготвяне на извадка. Въпреки това 13 от тези производители не докладваха износ за ЕС, докато за трима други бе установено, че не са извършвали дъмпинг при първоначалното разследване и следователно не са обект на действащите мерки. Останалите осем дружества докладваха 11 800 тона износ за ЕС, който според Евростат съответства на 132 % от общия китайски внос в ЕС през РПП. Беше предложена извадка от тримата най-големи износители. Въпреки това едно от дружествата, включено в извадката, заяви, че погрешно е докладвало износа си за ЕС във формуляра за извадката и че в действителност е трябвало да докладва липса на износ.
(12)
Следователно извадката беше съставена от останалите трима най-големи производители. Всичките три дружества, включени в извадката, оттеглиха съдействието си на различни етапи от процедурата, като избраха да не отговарят на въпросниците или отказаха проверка на място. Поради това бяха изпратени писма до всяко от трите дружества, с които те бяха информирани относно намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Нямаше реакция от страна на тези производители износители.
(13)
Комисията разгледа състоянието на останалите четирима производители износители, които предоставиха отговори на въпросника за съставяне на извадката. Техният износ за Съюза е бил толкова малък, а именно по-малко от 1 % от общия износ, че не беше счетено за целесъобразно или представително да се състави нова извадка и да се основават констатациите от разследването на състоянието на тези производители износители. Беше счетено за по-целесъобразно констатациите от разследването да се основават на по-широка и представителна база, по-конкретно на фактите, налични във връзка с неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители. Останалите четири дружества бяха информирани относно намерението на Комисията да използва наличните факти.
(14)
Намерението на Комисията да приложи член 18 с оглед на недостатъчното съдействие беше оповестено и на китайските органи. Комисията не получи коментари или искания за намеса на служителя по изслушванията относно съответните писма до дружествата и китайските органи.
(15)
На предварителния етап от разследването на Комисията беше оказано съдействие от страна на 91 производители/група от производители от Съюза, които представляват около 50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза. С оглед на големия брой оказали съдействие производители Комисията приложи метода на съставянето на извадка. Подбраната извадка първоначално включваше девет дружества/групи от дружества сред най-представителните по отношение на обем, размер, съчетание на видовете продукти и географско разположение в Съюза. Едно от включените в извадката дружества оттегли съдействието си и избра да не отговаря на въпросника. Впоследствие Комисията информира дружеството за изключването му от извадката поради неоказване на съдействие. Въпреки това намалената извадка от останалите осем дружества/групи от дружества беше счетена за представителна, тъй като включваше 24 % от изчисленото общо производство на скрепителни елементи от желязо или стомана в Съюза.
(16)
Бяха получени отговори на въпросника от двама вносители от Съюза. С оглед на относително ограничения брой дружества не беше необходимо изготвянето на извадка.
(17)
По отношение на ползвателите нито един от тях не заяви своя интерес в рамките на срока, обявен в известието за започване на преразглеждане, или на по-късен етап от процедурата. Поради тази причина се счита, че нито един ползвател не е съдействал на разследването.
(18)
Бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
Бяха посетени единадесет дружества (поне едно от които е част от всяка от осемте включени в извадката групи от дружества). Позовавайки се на член 19 от основния регламент тези производители от Съюза поискаха самоличността им да се запази в тайна. Те заявиха, че разкриването на наименованията им би могло да породи риск от значителни неблагоприятни последици за тяхната стопанска дейност. Искането на тези производители бе разгледано и счетено за основателно. Поради това наименованията на тези дружества не са посочени.
б)
Вносители от Съюза
Adolf Würth GmbH & Co, Германия
Marcopol z o.o. - Полша
в)
Производители в държавите с пазарна икономика:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Малайзия
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Индия
5. Оповестяване
(19)
Всички заинтересовани страни бяха информирани относно основните факти и съображения, довели до заключенията от настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на мерките, и бяха приканени да коментират (окончателно оповестяване). На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявления бяха получени от заявителя,China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, двама вносители/производители от разрез Съюза и свързания с тях китайски производител, както и от две сдружения на разпространители от Съюза. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(20)
Разглежданият продукт са някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на болтове за траверси), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, класирани понастоящем в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00.
2. Сходен продукт
(21)
За разглеждания продукт и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, както и скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в Малайзия („държава аналог“), беше установено, че по същество имат същите основни физически и технически характеристики като скрепителните елементи от желязо или стомана, произвеждани в КНР и продавани за износ на Съюза. Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията проучи доколко е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга от КНР.
1. Предварителни бележки
(23)
Както е посочено в съображения 11 и 14 по-горе, китайските производители износители, избрани да бъдат включени в извадката, не оказаха съдействие в хода на разследването. Вследствие на това при липсата на достатъчно съдействие от страна на производители износители от КНР цялостният анализ, включително изчисляването на дъмпинга, се основава на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(24)
Вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга бе оценена с помощта на искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съчетание с други източници на информация, като например търговската статистика за вноса и износа (Евростат и данни за китайския износ), както и друга обществено достъпна информация (например декларация от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи).
(25)
Липсата на съдействие оказа въздействие върху сравнението на нормалната стойност с експортната цена, тъй като конкретният продуктов асортимент, изнесен от китайските производители за Съюза, е неизвестен.
2. Дъмпинг на вноса през рпп
2.1. Избор на държава аналог и изчисляване на нормалната стойност
(26)
В известието за започване на преразглеждане Комисията прикани всички заинтересовани страни да коментират предложението ѝ да използва Индия като трета държава с пазарна икономика с цел да се определи нормалната стойност за КНР. Индия беше използвана като държава аналог при първоначалното разследване.
(27)
В допълнение към Индия заявителят предложи САЩ като потенциална държава аналог. Други заинтересовани страни изразиха резерви относно предложението за Индия и предложиха Малайзия, Тайван, Тайланд и Виетнам като алтернативни държави аналози.
(28)
Допълвайки предложенията на заинтересованите страни, Комисията също се опита да определи подходяща държава аналог. Тя определи Япония като допълнителна потенциална държава аналог поради големия обем на нейното производство на скрепителни елементи от желязо или стомана, подобен на този на КНР.
(29)
Бяха изпратени искания за съдействие до известните производители в Индия, Япония, Малайзия (производители, за които е установено, че не извършват заобикаляне (8)), Тайван, Тайланд и САЩ. С виетнамските производители не беше установен контакт, тъй като Виетнам не се счита за държава с пазарна икономика. Беше предоставено съдействие от производителите износители в Индия и Малайзия, като в тези две държави бяха извършени посещения за проверка на място.
(30)
Беше установено, че едно от оказалите съдействие дружества в Индия не е производител, а търговско дружество, и че второто оказало съдействие индийско дружество е започнало дейността си едва след РПП. Поради това не беше възможно да се използват данните за продажбите и разходите от Индия. За двете оказали съдействие малайзийски дружества беше установено, че са производители износители с пълни данни от РПП. Поради това беше избрана Малайзия като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(31)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред бе проучено дали общият обем на продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти от страна на съдействащите производители от Малайзия е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите за износ за Съюза, т.е. дали общият обем на тези продажби на вътрешния пазар е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите за износ на разглеждания продукт за Съюза. Въз основа на това бе установено, че продажбите на вътрешния пазар в държавата аналог са представителни.
(32)
Бе проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като бе определен делът на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РПП. За вътрешните продажби на един от производителите беше установено, че са извършени при обичайни търговски условия за разлика от продажбите на втория производител.
(33)
По този начин нормалната стойност на първия производител бе определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена цена на рентабилните продажби на вътрешния пазар през РПП. Нормалната стойност на втория производител беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(34)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни коментираха относно избора на държава аналог. Двете страни твърдят, че Япония не следва да бъде считана за потенциална държава аналог поради производството основно на високотехнологични продукти и свързаните с това високи разходи. Една от страните също така заяви, че Тайван следва да бъде избран за държава аналог поради големия брой производители, сравнимите разходи спрямо Китай и големия му износ за Европа и Северна Америка.
(35)
Комисията отбелязва, че изборът на държава аналог е направен след разглеждане на шест потенциални държави. Поискано е съдействие от всички тези държави. Оказано е съдействие единствено от Малайзия и Индия, като Тайван и Япония не са оказали съдействие. На основанията, посочени в съображение 30, беше избрана Малайзия.
2.2. Определяне на експортната цена
(36)
С оглед на липсата на съдействие от страна на включените в извадката китайски производители износители, а поради това и на липсата на конкретна информация за китайските цени, експортната цена беше определена въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент и за тази цел бяха използвани статистически източници (Евростат).
2.3. Сравнение и корекции
(37)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент при необходимост бяха отчетени под формата на корекции съответните разлики във факторите, които засягат експортните цени. С цел да се изрази експортната цена на равнище франко завода, Комисията коригира цената CIF въз основа на данни на Евростат за разходите за навло, застраховка, обработка и кредити.
2.4. Дъмпинг по време на РПП
(38)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена. Средните цени според данните за вноса на Евростат, сравнени с нормалните стойности на държавата аналог, не показват съществуването на дъмпинг.
(39)
Въпреки това през РПП в Съюза бяха внесени само незначителни обеми (а именно 9 000 тона) скрепителни елементи от желязо или стомана (на стойност 23 млн. EUR) от КНР, които не включват тези, произведени от производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не са извършвали дъмпинг. Освен това, поради неоказването на съдействие от страна на включените в извадката китайски износители, липсваше информация относно продуктовия асортимент на китайския износ и следователно сравнението с нормалната стойност на държавата аналог беше възможно единствено на базата на агрегиране.
(40)
Следователно въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, се счита, че това няма голямо значение поради малките внесени количества и липсата на информация относно внесения продуктов асортимент, като се вземе предвид голямото разнообразие от произведените и предлагани скрепителни елементи от желязо или стомана.
(41)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни коментираха, че мерките следва да бъдат отменени, тъй като не е установен дъмпинг по време на РПП. Те счетоха, че въпреки малките обеми на износа от КНР липсата на установен дъмпинг е от съществено значение.
(42)
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент констатациите се основават на вероятността от повтаряне на дъмпинга, а не на установяването на съществуващ дъмпинг през РПП.
3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(43)
С оглед на гореизложеното в съображения 38-40 Комисията допълнително анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: производственият капацитет и свободният капацитет в КНР, експортната цена от КНР за други пазари, практиките на заобикаляне и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1. Производствен капацитет и свободен капацитет в КНР
(44)
Според изчисленията КНР е най-големият производител на скрепителни елементи от желязо или стомана в света. Съгласно данните на China Fastener Industry Association (9) (CFIA) производственият капацитет беше изчислен на 6,6 млн. тона през 2012 г. Предполага се, че капацитетът е бил използван на равнище 75 %, като това означава значителен свободен капацитет, сравним с общото потребление на Съюза.
(45)
Според данните на CFIA 40 %-50 % от производството на скрепителни елементи от желязо или стомана (2,5 млн. тона) са били изнесени през 2012 г. Очевидно е, че износът е важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. При тези обстоятелства китайският износ е бил с 40 % по-висок от общото потребление на Съюза през същия период.
3.2. Експортната цена на КНР за пазари на трети държави
(46)
Искането съдържа доказателства prima facie за китайските експортни цени за други пазари, включително САЩ и Тунис. Доказателствата се основават на цените, предоставени от промишлеността на Съюза. Установено е, че тези експортни цени са под нормалната стойност, както е определена по-горе. Освен това въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които доведоха до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно и съответно под нормалната стойност, както е определена по-горе.
(47)
Антидъмпинговите мерки спрямо скрепителните елементи от КНР бяха предприети в няколко трети държави (например Канада (10), Колумбия (11), Мексико (12), Южна Африка (13) и САЩ (14)). Тези мерки се отнасят до различни подкатегории от скрепителни елементи, включително разглеждания продукт. Антидъмпинговите мерки бяха счетени за допълнително доказателство за съществуването на дъмпинг спрямо пазарите на трети държави.
(48)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че производителите износители от КНР са продавали и понастоящем продават скрепителни елементи от желязо или стомана на трети държави, упоменати в съображения 46 и 47, на дъмпингови цени. Следователно Комисията счита, че ако настоящите мерки бъдат отменени, е вероятно производителите износители от КНР да започнат да продават разглеждания продукт на пазара на Съюза на дъмпингови цени.
3.3. Практики за заобикаляне на мерките
(49)
В резултат на разследване по повод заобикаляне на антидъмпинговите мерки (15) се стигна до заключението че заобикалянето на мерките, приложими за китайските скрепителни елементи, се извършва чрез Малайзия. Поради това мерките са разширени, за да включват Малайзия, с изключение на деветте малайзийски производители, за които е установено, че са производители, които действително не извършват заобикаляне, и са освободени от мерките. Практиките на заобикаляне показват, че извършващите дъмпинг износители се стремят да достигнат пазара на Съюза на дъмпингови цени, без да плащат съответните мита. Следователно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, съществува вероятност те да имат желание да насочат дъмпинговия внос направо към пазара на Съюза, без да прибягват до заобикаляне.
(50)
След окончателното оповестяване две заинтересовани страни заявиха, че по-ниските митнически ставки намаляват риска от заобикаляне. Страните също така твърдят, че специалните мерки, посочени в съображение 129, съгласно които се изисква китайските износители с индивидуални митнически ставки да представят фактури, са знак, че митническите ставки са твърде високи и насърчават заобикалянето.
(51)
Комисията отбелязва, че равнището на действащите митнически ставки не може да бъде променено в контекста на член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това специалните мерки за китайските износители следва да са насочени към потенциалния риск от заобикаляне сред китайските производители поради разликите в индивидуалните митнически ставки. В същото време, практиките за заобикаляне в Малайзия бяха анализирани като показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинга от страна на КНР по отношение на Съюза. Комисията счита, че тези два въпроса не са пряко свързани: изискването на фактури от китайските производители не променя констатацията, че практиките за заобикаляне в други страни са показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
3.4. Привлекателност на пазара на Съюза
(52)
Практиките на заобикаляне през Малайзия показват, че пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители поради по-високите цени на този пазар. Съществуването на антидъмпингови мерки на другите експортни пазари допълнително увеличава привлекателността на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. По тази причина е разумно да се очаква, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочен към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %. Поради това се очаква, че ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, китайският износ, който в момента възлиза на 0,5 % от пазара на Съюза, значително ще нарасне, като така ще подбие цените на Съюза.
3.5. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(53)
Разследването показа, че износът на скрепителни елементи о от КНР за няколко трети държави се е осъществявал на дъмпингови цени и че някои от тези трети държави са приели антидъмпингови мерки, приложими за китайските скрепителни елементи. Ценовото поведение на китайския износ на трети пазари показва вероятност от повторно възникване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(54)
Съществуването на практики за заобикаляне беше отчетено като допълнителен показател за вероятността от повторно възникване на дъмпинг.
(55)
Освен това привлекателността на пазара на Съюза и фактът, че другите пазари остават затворени в резултат на антидъмпингови мерки, показват, че съществува риск китайският износ да бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(56)
В допълнение, свободният капацитет за производство на разглеждания продукт в КНР е значителен в сравнение с потреблението в Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и за конкуриране с цените на производителите от Съюза, съществува голяма вероятност подобен износ да бъде извършен на дъмпингови цени поради свръхпроизводството на продукти, които ще трябва да намерят път до експортните пазари, а това представлява стимул за дъмпинг.
(57)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(58)
Разследването установи, че сходният продукт е произведен от голям брой производители в Съюза, включително много малки и средни предприятия и няколко големи дружества. Производителите от Съюза, от чието име е подадено искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, съдействаха в хода на разследването, с изключение на едно дружество, както е посочено в съображение 15. Известен брой други производители, които или поддържат, или се противопоставят на искането, осигуриха общи данни за обема на тяхното производство и продажби. Тъй като много производители в Съюза, основно малки предприятия, не оказаха съдействие при разследването, не беше възможно да се определят с точност общият обем на производството на Съюза и броят на производителите на основата на данни от отделни дружества.
(59)
Вследствие на това обемът на производството на Съюза беше изчислен, като беше използвана информацията, предоставена в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, въз основа на данните на Евростат за промишленото производство. Въз основа на горепосоченото беше изчислено, че общото производство на Съюза през РПП възлиза на около 1,2 млн. тона.
(60)
Освен това искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и информацията, събрана в хода на разследването, водят до извода, че през РПП 378 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
(61)
Както е посочено в съображение 15 по-горе, осем производители/групи от производители от Съюза са били включени в извадката и са предоставили поисканата информация. Изчислено е, че включените в извадката дружества представляват около 24 % от общото производство на Съюза и че положението им е представително за промишлеността на Съюза.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(62)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха установени, анализирани и проверени въз основа на данни, предоставени от промишлеността на Съюза. Микроикономическите показатели бяха установени въз основа на данните, събрани и проверени на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(63)
Макроикономическите показатели в следващите раздели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, складови наличности, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг. Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, разходите за производство, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитал и разходите за труд.
2. Потребление на съюза
(64)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, както и въз основа на оценката за неоказалите съдействие производители и данните за вноса, взети от Евростат според кодовете по ТАРИК.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза се е повишило с 3 %. През 2011 г. беше отбелязан значителен растеж, но потреблението на Съюза все още е далеч от нивата, регистрирани през разследвания период на първоначалното разследване, когато потреблението е било над 2,2 млн. тона.
Таблица 1
Потребление
2010
2011
2012
РПП
Потребление (в тонове)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Индекс (2010 = 100)
100
112
101
103
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, Евростат
3. Обем, цени и пазарен дял на вноса от кнр
(66)
Обемът и пазарният дял на вноса от КНР са анализирани въз основа на данни от Евростат и данните, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент.
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(67)
През разглеждания период за вноса на разглеждания продукт от КНС в Съюза бе установено, че са се наблюдавали следните тенденции във връзка с обема и пазарните дялове:
Таблица 2
Обем и пазарен дял на разглеждания внос
2010
2011
2012
РПП
КНР
Обем на вноса (в тонове)
11 108
9 628
6 839
8 214
Индекс (2010 = 100)
100
87
62
74
Пазарен дял (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Индекс (2010 = 100)
100
77
61
72
Източник: Евростат
(68)
Обемите на внос от КНР са намалели значително в сравнение с нивата, регистрирани по време на първоначалния разследван период (с над 98 %, ако сравняваме първоначалния РП с РПП). Поради това китайският пазарен дял също е намалял от 26 % през първоначалния РП на 0,5 % през РПП. В резултат на това официалният китайският износ почти е престанал да съществува на пазара на Съюза. Данните, посочени в тази и следващата таблица, не съдържат обемите на износа на тримата китайски производители износители, за които в хода на първоначалното разследване беше установено, че не извършват дъмпинг. За разглеждания период се счита, че обемът на техния износ възлиза средно на около 30 % от общия китайски износ на разглеждания продукт за Съюза.
б) Цена на вноса и подбиване на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на китайския внос. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличила с 28 %. Въпреки това съществуват причини да се счита, че тази цена (която надвишава с над 250 % средната цена на китайския износ през първоначалния РП) не може да се приеме като значим показател поради твърде малките количества, които се внасят от Китай. В действителност, с оглед на високите антидъмпингови мита, малките обеми на износ и доказателствата, събрани от оказалите съдействие вносители, изглежда, че количествата, изнасяни от китайски производители през РПП, са се състояли от много малки поръчки и/или изключително специфични видове продукти, което е довело до по-високите цени.
Таблица 3
Средна цена на вноса от КНР
2010
2011
2012
РПП
КНР
Средна цена (EUR/t)
1 975
2 158
3 137
2 524
Индекс (2010 = 100)
100
109
159
128
Източник: Евростат
(70)
Тъй като нито един включен в извадката китайски производител износител не съдейства в хода на разследването в рамките на преразглеждането, както и с оглед на ограничената информация, предоставена от други китайски производители износители, подбиването на цените през РПП бе определено, като бяха сравнени среднопретеглените цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза на базата на цена франко завода със средните експортни цени на китайския износ на база CIF, получени от Евростат, със съответните корекции за мита.
(71)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от генерирания през РПП оборот на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на пазара на Съюза от 12 %. Въпреки това, поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, следва да се счита, че цените, регистрирани за китайския износ на разглеждания продукт през разглеждания период, са много по-високи, отколкото биха били при липсата на мерките. Поради това има основания да се счита, че ако мерките бъдат отменени, износът на разглеждания продукт от КНР ще продължава да оказва сериозен ценови натиск върху производителите от Съюза.
4. Внос от други трети държави, които не са обект на мерките
Таблица 4
Внос от други трети държави
2010
2011
2012
РПП
Тайван
Обем на вноса (в тонове)
266 795
351 067
323 405
319 326
Индекс (2010 = 100)
100
132
121
120
Цена (EUR/тон)
1 805
1 905
2 003
1 895
Индекс (2010 = 100)
100
106
111
105
Пазарен дял (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Индекс (2010 = 100)
100
117
120
117
Виетнам
Обем на вноса (в тонове)
41 981
59 270
57 704
74 764
Индекс (2010 = 100)
100
141
137
178
Цена (EUR/тон)
1 349
1 496
1 528
1 365
Индекс (2010 = 100)
100
111
113
101
Пазарен дял (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Индекс (2010 = 100)
100
126
136
174
Тайланд
Обем на вноса (в тонове)
27 232
59 979
50 226
45 759
Индекс (2010 = 100)
100
220
184
168
Цена (EUR/тон)
1 259
1 325
1 362
1 246
Индекс (2010 = 100)
100
105
108
99
Пазарен дял (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Индекс (2010 = 100)
100
196
183
164
Общо други трети страни (16)
Обем на вноса (в тонове)
228 589
202 362
165 618
165 659
Индекс (2009 = 100)
100
89
72
72
Цена (EUR/тон)
2 816
3 232
3 729
3 751
Индекс (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Пазарен дял (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Индекс (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Общо трети държави (16)
Обем на вноса (в тонове)
564 597
672 679
596 954
605 509
Индекс (2009 = 100)
100
119
106
107
Цена (EUR/тон)
2 154
2 217
2 382
2 288
Индекс (2009 = 100)
100
103
111
106
Пазарен дял (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Индекс (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
През разглеждания период обемът на вноса от трети държави на пазара на Съюза е показал тенденция за леко покачване, което следва тенденцията при потреблението. Пазарният дял на вноса на скрепителни елементи от желязо или стомана от всички трети държави се е задържал на относително стабилно ниво през разглеждания период, с размер около една трета от потреблението на Съюза.
(73)
През разглеждания период средните цени на вноса от трети държави са се задържали като цяло на стабилно ниво и остават много под нивото на цените на промишлеността в Съюза. Независимо от това, цените на трети държави са значително по-високи от цените, регистрирани от страна на Китай в хода на първоначалното разследване. Поради основанията, посочени в съображение 69 по-горе, цените на китайските скрепителни елементи от желязо или стомана, внесени в Съюза през РПП, въпреки че са по-високи от средните цени на вноса от трети държави, не могат да се считат за представителни.
(74)
Ако третите държави се разгледат поотделно, става ясно, че понастоящем Тайван играе най-значителна роля като износител за пазара на Съюза. Обемът на неговия износ е нараснал с 20 % за разглеждания период и сам по себе си представлява почти половината от вноса на пазара на ЕС. Ако вземем предвид, че обемите на износа на Тайван през РПП са със 70 % по-високи, отколкото през първоначалния разследван период (въпреки факта, че потреблението през РПП е по-ниско), става ясно, че значителна част от износа от Китай е бил заменен от тайвански продукти. Въпреки това, следва да се отбележи, че обемите на вноса от Тайван през РПП представляват само половината от обемите, изнасяни от Китай през първоначалния разследван период, както и че средните тайвански цени през РПП са били почти двойни (+ 97,8 %) спрямо средните цени на китайския износ през същия период. Освен това се отбелязва, че китайските износители са продължили да продават на сходно ниски ценови равнища на европейските пазари, където не се прилагат антидъмпингови мерки, като например в Хърватия преди нейното присъединяване към ЕС.
(75)
Виетнам и Тайланд също могат да бъдат определени като държави, които са извлекли ползи от прекратяването на китайския износ, тъй като са регистрирали значително нарастване (в рамките на 70-80 %), въпреки че са започнали от много по-малки обеми.
(76)
Освен това следва да бъде взето предвид, че внесените продукти се считат за принадлежащи към по-стандартна продуктова гама в сравнение с продуктите на промишлеността на Съюза.
(77)
След окончателното оповестяване четири заинтересовани страни заявиха, че констатациите на Комисията относно частичната замяна на пазара на Съюза на китайския внос от внос от Тайван, Тайланд и Виетнам, следва да доведе до заключението, че продуктите, за които е вероятно да бъдат внесени от Китай, са стандартни и следователно не са в пряка конкуренция с по-високотехнологичните продукти на промишлеността на Съюза.
(78)
В отговор на това твърдение се отбелязва, че действително вносът от трети държави изглежда запълва пазарната ниша, изоставена от китайските износители, но този факт не означава, че няма вероятност бъдещият внос от Китай да причини вреда. На първо място, както е обяснено в по-големи подробности в съображение 115, промишлеността на Съюза се състои от производители, които произвеждат както стандартни, така и специални скрепителни елементи. Второ, съществуват показатели, че бъдещият внос от Китай също би се състоял от по-специални и високотехнологични продукти. Наличната информация относно плановете за развитие, като например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи (17), ясно показва, че китайският сектор предвижда разработването на по-разнообразни, сложни и високотехнологични продукти. Следователно горепосоченото твърдение трябва да бъде отхвърлено.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които оказват въздействие върху състоянието на промишлеността на Общността.
(80)
С цел анализ на вредата икономическото състояние на промишлеността на Съюза се оценява въз основа на показатели, като производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и растеж, заетост, производителност,, размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг, средните цени за единица продукция, единични разходи, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал, складови наличности и разходи за труд.
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(81)
През разглеждания период производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво. Припомня се, че търсенето на разглеждания продукт зависи в голяма степен от сектори като автомобилната и строителната промишленост, както и от други потребителски стоки. Въпреки леко нарастване през 2011 г. производството на промишлеността на Съюза се е задържало като цяло на стабилно ниво през разглеждания период в унисон с бавно нарастващото търсене на европейската икономика.
Таблица 5
Общо производство на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Производство (в тонове)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Индекс (2010 = 100)
100
114
100
99
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(82)
През разглеждания период производственият капацитет също се е задържал на относително стабилно ниво, макар и с леко нарастване през 2011 г. и РПП. Предвид факта, че производството се е задържало на стабилни нива за периода 2010-2013 г., използването на капацитета също се е задържало като цяло стабилно, с относителен максимум през 2011 г.
Таблица 6
Производствен капацитет и използване на капацитета
2010
2011
2012
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Индекс (2010 = 100)
100
101
99
101
Използване на капацитета (%)
48
54
48
47
Индекс (2010 = 100)
100
114
101
98
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
Таблица 7
Продажби на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти
2010
2011
2012
РПП
Обем (в тонове)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Индекс (2010 = 100)
100
113
102
103
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(83)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти следваше тенденцията на потребление и производство през периода 2010-2013 г., с лек растеж през разглеждания период, независимо от значителното нарастване за периода 2010-2011 г.
Таблица 8
Пазарен дял и растеж на промишлеността на Съюза
2010
2011
2012
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
67
66
66
66
Индекс (2010 = 100)
100
97
98
98
Източник: отговори на въпросника и Евростат
(84)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил стабилен (съгласно изчисления, при които са взети предвид продажбите на свързани страни) през разглеждания период, като е представлявал около две трети от пазара. Подобен резултат е в съответствие с намаленото потребление на Съюза в сравнение с първоначалния разследван период, от една страна, и с замяната на китайския внос от вноса от други източници, от друга.
в) Заетост и производителност
(85)
През разглеждания период свързаната с разглеждания продукт заетост на промишлеността на Съюза се е задържала като цяло на стабилно ниво. Лекото нарастване от 2011 г. съответства на по-голямото производство, регистрирано през същата година. Предвид факта, че и производителността е била по-висока през 2011 г., това показва, че промишлеността на Съюза е реагирала на по-голямото търсене частично чрез наемане на нова работна ръка и частично чрез увеличаване на производителността на вече наетите работници (извънреден труд). Когато обемите отново са намалели през следващите години, и двете тенденции са били прекратени, като са възстановени нивата от 2010 г.
Таблица 9
Заетост и производителност
2010
2011
2012
РПП
Брой наети лица
20 036
20 854
20 238
19 950
Индекс (2010 = 100)
100
104
101
100
Производителност (единица/наето лице)
60
66
60
60
Индекс (2010 = 100)
100
110
99
100
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Размер на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(86)
Както е посочено в съображение 36 по-горе, поради липса на съдействие от страна на включените в извадката производители износители от КНР, дъмпинговите маржове за КНР не са изчислени с достатъчна точност и следователно се счита, че въпреки че е установено, че няма дъмпинг през РПП, това не е от голямо значение. Анализът на показателите за вреда представи доказателства, че промишлеността е в процес на възстановяване от предишни дъмпингови практики. Възстановяването обаче беше забавено от застоя в търсенето в основните сектори надолу по веригата. Освен това следва да се отбележи, че сравнително стабилното състояние, регистрирано през разглеждания период, се вписва в контекста на защитата, осигурена с настоящите антидъмпингови мерки. Ако мерките бъдат отменени, въздействието на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза се очаква да бъде значително.
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и разходи за производството на единица продукция
(87)
В периода 2010-2013 г. средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти в Съюза са се покачили с 8 %, след като са достигнали относителен максимум през 2012 г. Средната продажна цена като цяло покрива производствените разходи и гарантира малка печалба за промишлеността на Съюза.
Таблица 10
Продажни цени и разходи
2010
2011
2012
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти (EUR/t)
2 748
2 953
3 049
2 974
Индекс (2010 = 100)
100
107
111
108
Разходи за производството на единица продукция (EUR/t)
2 528
2 811
2 937
2 765
Индекс (2010 = 100)
100
111
116
109
Източник: отговори на въпросника
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(88)
През разглеждания период паричният поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите
2010
2011
2012
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
1,5
1,1
2,0
3,6
Паричен поток (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Инвестиции (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Индекс (2010 = 100)
100
121
79
81
Възвръщаемост на инвестициите (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Източник: отговори на въпросника
(89)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от съответния оборот. През разглеждания период маржът на печалба е останал много нисък, а за някои производители от Съюза е бил отрицателен. По-специално, следва да се отбележи, че през нито една от разглежданите години маржът на печалбата не е достигал равнището, регистрирано през първоначалния разследван период (4,4 %). Независимо от тенденцията за стабилност в продажбите и производството, както и значителния пазарен дял на промишлеността на Съюза, маржовете на печалбата са все още сравнително ниски за този сектор. По-специално, следва да се отбележи, че през 2011 г. маржът на печалбата е бил много нисък, въпреки че обемите на продажбите на промишлеността на Съюза са достигнали своя максимум за разглеждания период. Това поражда опасения във връзка с бъдещото развитие на маржовете на печалба на промишлеността на Съюза, ако продължи застоят в икономиката. Също така следва да се отбележи, че маржът на печалбата за разглеждания период винаги е оставал под целевата печалба, посочена при първоначалния разследван период (5 %).
(90)
През целия разглеждан период паричният поток - способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си - е бил положителен. Този показател обаче се е подобрил само през 2012 г., след което е отбелязал значителен спад от 17 % през РПП. Това поражда опасения по отношение на способността на промишлеността на Съюза да осъществява необходимото самофинансиране на дейността си.
(91)
През разглеждания период нивото на инвестициите се е запазило сравнително високо и стабилно, като достига своя максимум през 2011 г. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, следва тенденция, подобна на тази при маржа на печалбата. Следователно този показател също е достигнал максималното си ниво през РПП. Това следва да се разглежда като двусмислен сигнал, защото от една страна отразява най-високото ниво на марж на печалбата сред тези, регистрирани през разглеждания период, но от друга отразява ниските нива на инвестициите, което показва несигурността на промишлеността по отношение на икономическите перспективи пред сектора.
(92)
С оглед на горепосоченото може да се заключи, че, независимо от запазването на стабилността на финансовите резултати на производителите на Съюза през разглеждания период, те не са достигнали нивата на първоначалния разследван период, с изключение на инвестициите.
ж) Складови наличности
(93)
Нивото на складовите наличности в края на периода на оказалите съдействие производители е следвало плътно вече съществуващата тенденция при производството и продажбите, като се е запазило стабилно и е достигнало относителен максимум през 2011 г. Освен това и предвид факта, че производството на сходния продукт в Съюза е предимно по поръчка, равнището на складовите наличности не представлява особено значим показател.
Таблица 12
Складови наличности в края на периода
2010
2011
2012
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
283 330
321 795
315 784
292 740
Индекс (2010 = 100)
100
114
111
103
Източник: отговори на въпросника
з) Разходи за труд
(94)
Средната заплата на наетите лица е отбелязала стабилно покачване с 4 % всяка година през разглеждания период. Този растеж обаче може да бъде обяснен с корекциите спрямо инфлацията, както и, в по-малка степен, с необходимостта от извънреден труд (както е отбелязано през 2011 г. в резултат на нарастването на производителността на наето лице).
Таблица 13
Разходи за труд
2010
2011
2012
РПП
Средни разходи за труд на наето лице (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Индекс (2010 = 100)
100
104
108
112
Източник: отговори на въпросника
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(95)
Разследването показа, че след налагането на първоначалните мерки през 2009 г. вносът на продукти от КНР почти отсъства на пазара на Съюза. Това е позволило на промишлеността на Съюза да постигне добро и стабилно ниво на производството, обема на продажбите и пазарния дял. В същото време рентабилността е под нивата, достигнати по време на първоначалния разследван период, както и под целевата печалба за сектора.
(96)
Поради това се стигна до заключението, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП. Предвид бавното нарастване на потреблението обаче, както и факта, че маржовете на печалбата остават под необходимото за дългосрочна жизнеспособност, състоянието на промишлеността на Съюза все още може да се счита за уязвимо.
(97)
След окончателното оповестяване три заинтересовани страни заявиха, че заключението на Комисията, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през РПП, би трябвало да доведе до прекратяване на мерките. Комисията действително е установила липса на съществена вреда през РПП. Решението да се разширят мерките, обаче, не се основава на съществена вреда през РПП, а на констатации относно вероятността от повторно възникване на вреда в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(98)
С цел да се оцени вероятността от повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше анализирано потенциалното въздействие на китайския износ върху пазара на Съюза и върху промишлеността на Съюза.
(99)
Анализът бе съсредоточен върху тенденцията в потреблението на пазара на Съюза, свободния капацитет, търговските потоци и привлекателността на пазара на Съюза, както и върху ценовото поведение на КНР. Поради липсата на съдействие от страна на китайските износители анализът се основава на наличните факти, включително статистика (статистически данни на Евростат и Китай във връзка с търговската дейност), както и на документи относно сектора (например речта на президента на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, посочена в съображение 78 по-горе), предоставени в искането за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките.
2. Потребление в Съюза
(100)
Както е посочено в съображения 64 и 65, потреблението на разглеждания продукт в Съюза като цяло е отбелязало стабилна тенденция през разглеждания период. В същото време потреблението през РПП е по-ниско с почти 20 % в сравнение с нивата от първоначалния разследван период преди кризата. Спадът в потреблението на разглеждания продукт се дължи на намаляващото производство в автомобилната и строителната промишленост в Съюза, както и в други сектори на потребителските стоки, които имат широка употреба на разглеждания продукт (електронните и домакинските уреди, мебели и др.). При тези обстоятелства се счита, че възобновяването на вноса на изключително ниски цени от Китай, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, ще окаже внезапно и драстично въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Очаква се този внос да подбие и със сигурност да окаже натиск към понижаване на цените на Съюза и да наруши конкуренцията на пазара. Вследствие на това е вероятно, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, да възникне повторна вреда за промишлеността на Съюза.
3. Свободен капацитет, търговски потоци, привлекателност на пазара на Съюза и ценово поведение на КНР
(101)
Както е описано в съображение 44, капацитетът на китайското производство на скрепителни елементи от желязо или стомана през 2012 г. възлиза на 6,6 млн. тона. Следва да се отбележи, че 2012 година се счита за тежка година за сектора на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана поради неблагоприятното въздействие на няколко икономически фактора (инфлацията, забавянето на китайската икономика и кризата в еврозоната). Тогава за първи път след 2000 г. капацитетът на китайското производство е отбелязал спад (от 6,8 млн. тона през 2011 г.).
(102)
Независимо от бъдещите сценарии (за стагнация или растеж), следва да се отбележи, че дори настоящият капацитет на китайското производство от 6,6-6,8 млн. тона е бил експлоатиран в рамките на 75 % през годините 2010-2012 г. Това означава свободен капацитет в Китай (1,6-1,7 млн. тона), който е изключително висок, при това точно в същата ниша като цялото потребление, регистрирано на пазара на Съюза през тези години.
(103)
През разглеждания период износът на скрепителни елементи от желязо или стомана от КНР в световен мащаб е бил относително стабилен на ниво от 2,2-2,6 млн. тона, което съответства на 40-50 % от китайските продажби. Очевидно е, че износът представлява важна част от дейността на китайските производители на скрепителни елементи от желязо или стомана. Съгласно плановете за развитие, обявени от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи за сектора, очакваното нарастване на търсенето на вътрешния пазар вероятно ще доведе до спад в дела на износа в размер на 30-40 % от производството. Въпреки това, този спад следва да се разглежда спрямо общото нарастване на производствения капацитет, както е посочено в съображение 101, както и с оглед на факта, че този свободен капацитет съответства на размера на цялото потребление на Съюза. Освен това прогнозата на Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи не включва времева рамка за намаляването на китайския дял на износа, нито конкретна индикация, че тази промяна вече трябва да е започнала. Вследствие на това, планът за развитие, обявен от Китайското сдружение на производителите на скрепителни елементи, следва да се счита за прекалено неясна и неопределена програма, особено на фона на евентуалното изтичане на срока на действие на мерките, което би оказало незабавно въздействие. Поради това, на този етап наличието на този план не може да окаже въздействие върху заключенията относно вероятността от повторно възникване на вреда, ако се допусне срокът на действието на мерките да изтече.
(104)
Понастоящем китайското присъствие на пазара на Съюза е много ограничено и не надвишава 0,5 % от пазарния дял по отношение на обема. Независимо от това, пазарът на Съюза продължава да бъде привлекателен за китайските производители с оглед на по-високите цени на пазара на ЕС. Това може да се докаже чрез опитите на китайските производители износители да заобиколят антидъмпинговите мерки на ЕС. Както е посочено в съображение 3, това поведение вече е довело до разширяване на мерките върху китайския износ през Малайзия.
(105)
В допълнение, ориентираната към износа китайска промишленост е изправена пред все повече проблеми в намирането на канали към нейните обичайни износни пазари, тъй като все по-голяма част от тях неотдавна са наложили андтидъмпингови мерки върху износа на различни видове скрепителни елементи от желязо или стомана от Китай, както се посочва в съображение 47.
(106)
По тази причина е разумно да се очаква, като следствие от привлекателността на пазара на пазара на Съюза с неговия размер и ценови равнища, че ако мерките бъдат отменени, значителна част от настоящия китайски износ ще бъде пренасочена към Съюза. Следва да се припомни, че преди да бъдат наложени първоначалните мерки, китайският дял на пазара на Съюза възлизаше на 26 %.
(107)
В заключение, що се отнася до нивото на китайските експортни цени, се припомня, че при първоначалното разследване са установени много високи нива на дъмпингови маржове и маржове на вредата, изчислени въз основа на експортните цени на китайските износители. Въз основа на китайските експортни цени за Хърватия през 2012 г. и през първото тримесечие на 2013 г., тоест преди присъединяването на Хърватия към ЕС и разширяването на защитните мерки на ЕС спрямо тази държава, може да се заключи, че нивото на китайските експортни цени, които водят до налагането на мерките при първоначалното разследване, остава подобно. Освен това действията за търговска защита, предприети от трети държави срещу износа на китайски скрепителни елементи от желязо или стомана, потвърждават, че нелоялната ценова политика на китайските производители износители продължава и не е ограничена само до пазара на Съюза.
4. Заключение
(108)
Констатациите от разследването подчертаха няколко причини за загриженост, включително големия свободен капацитет на КНР, продължаването на дъмпинговите практики и практиките на подбиване на цените по целия свят, планираното развитие на производствения капацитет, продуктовата гама и сложността на продуктите в КНР, както и увеличаващите се пречки пред търговията на други основни пазари на трети държави. От друга страна, потреблението на Съюза е в застой от пет години поради слабото търсене в много сектори надолу по веригата. Това е довело до състояние на уязвимост на промишлеността на Съюза, което е характеризирано от известен свободен капацитет, ниски печалби и несигурност за бизнеса (както се вижда по-специално от намаляващите инвестиции). Съгласно този сценарий се счита, че отмяната на мерките по всяка вероятност би довела до рязко възобновяване на китайския дъмпингов внос, което от своя страна би отслабило позицията на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар, по този начин отново причинявайки ѝ вреда.
(109)
Страните твърдят, че промишлеността на Съюза е удвоила печалбата си и паричния си поток в сравнение с 2010 г., следователно печалбата ѝ не може да бъде определена като ниска. Освен това се отбелязва, че промишлеността на Съюза няма нужда от допълнителни инвестиции, тъй като е правила значителни инвестиции в миналото.
(110)
Въпреки че промишлеността на Съюза действително е удвоила печалбата си, тя е останала по-ниска от печалбата през първоначалния разследван период (4,4 %) и целевата печалба от 5 %. Същото се отнася и до паричния поток, който е останал с 14 % под нивото от първоначалния разследван период. Освен това жизнеспособността на промишлеността на Съюза зависи от продължаващите инвестиции в съвременно оборудване и по-широка продуктова гама. Поради това твърденията бяха отхвърлени.
(111)
Ако мерките бъдат отменени при настоящото състояние на пазара, е много вероятно временното подобрение на резултатите на промишлеността на Съюза бързо да се промени към влошаване. Както е посочено по-горе, условията биха били изключително благоприятни за увеличаване на вноса от КНР на пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми. Това вероятно би попречило на положителното развитие на пазара на Съюза, наблюдавано през разглеждания период. Вероятният дъмпингов внос би бил в състояние да упражни натиск върху продажните цени на промишлеността на Съюза, вследствие на което тя ще изгуби пазарен дял и това би оказало отрицателно въздействие върху финансовите резултати на промишлеността на Съюза, която все още е уязвима. Припомня се, че през разглеждания период по време на първоначалното разследване (1 януари 2003 г. - 30 септември 2007 г.), т.е. преди налагането на антидъмпинговите мерки, е трябвало промишлеността на Съюза да ограничи производството на някои сегменти, свързани с разглеждания продукт, поради масовия внос от Китай (18). Това е оказало значително отрицателно въздействие върху използването на капацитета и рентабилността.
(112)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да установи в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда въздействието на обема на китайския износ и връзката му с мерките. Заинтересованата страна твърди следното:
i)
вносът от други източници е заменил вноса от Китай; този внос се предлага на цени под тези на промишлеността на Съюза и въпреки това промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда,
ii)
намаляването на нивото на мерките след изпълнението на препоръките на СТО не е довело до увеличени обеми на вноса от Китай на пазара на Съюза,
iii)
вносът на други видове скрепителни елементи от Китай, които не са обект на антидъмпингови мерки, също е отбелязал значителен спад в обемите от 2009 г. насам, когато са били наложени първоначалните мерки,
iv)
с оглед на нарастващото търсене на вътрешния пазар в Китай, вероятността от бъдещо увеличение на китайския износ за Съюза е ограничена и
v)
пазарът на скрепителни елементи ще продължи да се разширява в Китай, както и търсенето на други азиатски пазари, което ще намали вероятността от значително увеличение на износа за ЕС.
(113)
В отговор на тези твърдения беше отбелязано следното:
i)
вероятността от вредоносно въздействие на китайския внос не може да се сравнява с въздействието на вноса от трети държави, като Тайван, Виетнам и Тайланд. Действително, както е посочено в съображение 74 по-горе, съществуват доказателства, съгласно които китайските износители са продължили продажбите си на хърватския пазар (преди присъединяването на тази държава към ЕС) на подобни средни цени като тези, регистрирани при първоначалното разследване. Поради това тези цени са много по-ниски от цените, докладвани от тези трети държави през РПП. Освен това, както е посочено в съображение 115 по-долу, промишлеността на Съюза продава значителни обеми както от стандартни, така и от специални продукти, поради което е вероятно китайският износ (който се състои от стандартни и специални продукти) да е в състояние да причини вреда, ако действащите мита бъдат прекратени;
ii)
с оглед на малкото намаляване на ставката на действащите мита след прилагането на препоръките на СТО, а именно от 85 % преди изменението на 74,1 % след това, не следва да се очаква значително увеличение на вноса от Китай;
iii)
твърдението за намаление на обемите на вноса на скрепителни елементи, които не са обект на мерките, не е подкрепено от наличните статистически данни. Действително, за периода 2009-2013 г. е поддържан стабилен месечен обем от 20-30 хил. тона, докато обемът на вноса на скрепителни елементи, които са обект на мерките, е спаднал незабавно през февруари 2009 г. от 60 хил. тона на месец до почти нулево равнище;
iv)
очакваната промяна на отношението на обемите на китайските вътрешни продажби спрямо експортните продажби, която ще отразява нарастването на вътрешното търсене в Китай, ще бъде неутрализирана от нарастването на общия китайски производствен капацитет и обемите на продажбите, както е посочено в съображение 101 и
v)
твърдението, че азиатското търсене на скрепителни елементи се увеличава се основава на неактуален източник, според който световното търсене на скрепителни елементи ще възлиза на 83 млрд. USD през 2016 г. Новите пазарни проучвания, публикувани от Fastener Industry News Inc. през декември 2014 г. (19), определят световното пазарно търсене на 81 млрд. USD през 2018 г., с което предвиждат по-малък растеж за по-дълъг период от време. Освен това нарастването на търсенето в Азиатско-тихоокеанския регион се съпътства от увеличаване на капацитета на няколко държави, различни от Китай (например Индонезия, Малайзия, Тайланд и Виетнам). Инсталирането на допълнителен капацитет за производство на скрепителни елементи среща сравнително ниски бариери за навлизане на пазара (по отношение на време, капитал и ноу-хау) и следователно предлагането може да реагира сравнително бързо на нарастващото търсене.
Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(114)
Същата заинтересована страна твърди, че в своя анализ относно вероятността за повторно възникване на вреда Комисията не е взела предвид факта, че продуктите от по-нисък клас, внасяни от Китай, не могат да оказват ценови натиск върху продуктите от висок клас, които се произвеждат основно от производители от Съюза.
(115)
В отговор на това твърдение следва да се припомни, че производството на Съюза обхваща пълната гама скрепителни елементи, като някои предприятия произвеждат конкретни видове (стандартни или специални), докато останалите предлагат пълната гама. По-специално, сред дружествата, включени в извадката, значителна част от продажбите се състои от стандартни скрепителни елементи, а за три от тях по-голямата част от продажбите през РПП обхваща стандартни продукти. Поради това, твърдението, че европейската промишленост би произвеждала само специални скрепителни елементи или скрепителни елементи от висок клас, вследствие на което би била защитена от вредоносното въздействие на вноса от Китай, е очевидно невярно, тъй като противоречи на доказателствата, събрани и проверени по време на разследването. Известно е също така, че китайският сектор на скрепителните елементи предвижда разработване на продукти от висок клас, както е посочено в съображение 78. Следователно е много вероятно и продуктовият асортимент на бъдещия китайски износ да се състои от пълната гама от продукти от нисък до висок клас, като ценовият натиск ще бъде усетен от цялата промишленост на Съюза и ще засегне използването на нейния производствен капацитет. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(116)
В заключение, две други заинтересовани страни заявиха, че в своя анализ Комисията погрешно е предположила, че цените на китайските продукти ще бъдат толкова ниски, колкото са били при първоначалното разследване. Според въпросните страни това не би било вярно, защото в Китай се наблюдавало значително увеличение на цените, основно в резултат на нарастването на разходите за суровини и труд, както и разработването на стандарти за качество на околната среда. Вследствие на това, всеки случай на подбиване на цените би бил по-незначителен и не би могъл да оправдае разширяването на мерките до такива високи равнища.
(117)
Без да се засяга фактът, че нивото на мерките не може да бъде променяно в контекста на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, а вътрешните цени и разходи в Китай са определени за ненадеждни при първоначалното разследване, тъй като китайските производители не са успели да придобият статут като дружества, работещи в условията на пазарна икономика, следва да бъде отбелязано следното. Първо, липсата на съдействие от китайските производители не позволява на Комисията да провери техните разходи и промените, за които се твърди, че са настъпили в Китай. Въпросните заинтересовани страни не са предоставили никакви доказателства или обосновани факти в своите изявления. Второ, направена е препратка към ценовите нива в Хърватия преди присъединяването ѝ към Съюза, което ясно показва, че китайските износители са продължили да налагат цени, много сходни с тези, наблюдавани по време на първоначалното разследване (вж. съображение 74). Следователно твърдението по-горе трябваше да бъде отхвърлено.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(118)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се извърши въз основа на оценка на интересите на различните съответни субекти, а именно промишлеността от Съюза, вносителите и ползвателите. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(119)
Тъй като настоящото разследване е преразглеждане на съществуващите мерки, това даде възможност за оценка на евентуално несъразмерно отрицателно въздействие на съществуващите антидъмпингови мерки върху заинтересованите страни.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(120)
В съображение 108 по-горе беше заключено, че състоянието на промишлеността на Съюза вероятно ще се влоши значително, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Следователно продължаването на срока на мерките ще бъде от полза за промишлеността на Съюза, тъй като производителите от Съюза ще са в състояние да поддържат обема на своите продажби, пазарния си дял, рентабилността и положителното икономическо състояние на промишлеността като цяло. Съответно прекратяването на мерките би застрашило сериозно жизнеспособността на промишлеността на Съюза, тъй като има причини да се очаква пренасочване на вноса от КНР към пазара на Съюза на дъмпингови цени и в значителни обеми, което би довело до повторно възникване на вредата.
3. Интерес на вносителите
(121)
Всички известни вносители бяха информирани за започването на преразглеждането. Въпреки това само двама вносители оказаха съдействие при разследването и отговориха на въпросниците на Комисията. Разследването разкри, че вносителите могат лесно да закупуват от различни източници, които понастоящем съществуват на пазара, по-специално от промишлеността на Съюза и от основните износители от трети държави, които продават на недъмпингови цени. Също така нито един от двамата оказали съдействие вносители не е възразил срещу разширяването на настоящите антидъмпингови мерки, въпреки че те оспориха високите им нива. В това отношение се отбелязва, че разследването за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки въз основа на член 11, параграф 2 от основния регламент не може да доведе до промени в нивото на мерките. С оглед на горепосоченото и при липсата на заинтересованост от страна на вносителите като цяло се стигна и до заключението, че запазването на мерките няма да засегне техния интерес.
(122)
След окончателното оповестяване две от заинтересованите страни, а именно две сдружения на разпространители на скрепителни елементи от Съюза, заявиха, че налагането на действащите мерки на такова високо ниво не е довело до възстановяване на лоялната конкуренция на пазара на Съюза, а по-скоро е предотвратила навлизането на китайския внос на пазара на Съюза. Тези заинтересовани страни твърдят, че всяко разширяване на мерките би довело до допълнително стесняване на вариантите за международно снабдяване на разположение на ползвателите и вносителите на Съюза. В отговор на това твърдение се отбелязва на първо място, че антидъмпинговите мерки не се налагат с цел да се предотврати или блокира вноса от дадена държава, а основно за да се възстанови лоялната конкуренция на пазара. Нивото на действащите мита е резултат от изчисленията на дъмпинговите маржове и маржовете на вредата, които са установени въз основа на констатациите, направени по време на първоначалното разследване. Второ, Комисията изразява несъгласие с твърдението, че действащите мита ограничават предлагането на пазара на Съюза. Наличната статистика за вноса показва, че вносът от трети държави се е увеличил след въвеждането на мерките спрямо Китай. При разследването не бяха открити доказателства, които показват, че тези тенденции няма да продължат в бъдеще. Следователно горепосочените твърдения трябва да бъдат отхвърлени.
(123)
Освен това едно от тези сдружения заяви, че въпреки че счита първоначалните мерки за не напълно подходящи и че те са причинили рязко и ненужно нарушение на пазара на скрепителни елементи, тяхното внезапно премахване в този момент би било също толкова дестабилизиращо, колкото първоначалното им налагане. Това показва, че разпространителите на скрепителни елементи са съумели да приспособят веригите си на доставка, като са взели предвид действащите мерки.
4. Интерес на ползвателите
(124)
Въпреки че ползвателите не оказаха съдействие, беше възможно да се определят становищата и позицията им въз основа на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза и от вносителите. Счита се, че ползвателите могат като начало да бъдат разделени в две категории: ползватели на висок клас продукти, които имат нужда от скрепителни елементи с много високо качество, и всички останали ползватели. Ползвателите на висок клас продукти обикновено намират необходимите им продукти от производителите на Съюза и от някои високо специализирани производители износители. От друга страна, категорията на всички останали ползватели (която може да включва и ползвателите на висок клас продукти, които имат нужда от по-евтини продукти за по-обикновените приложения) е категорията, която по принцип ползва китайски продукти. Тази категория ползватели обичайно се обслужва от вносители, а според становищата, събрани при посещенията на оказали съдействие вносители, тези ползватели в момента са достатъчно добре снабдени чрез вноса от други държави, включително Тайван, Тайланд и Виетнам. Въз основа на това категоризиране, както и като се вземе предвид, че нито един ползвател не е решил да се намеси в настоящото разследване, се заключава, че разширяването на мерките няма да наруши интересите на ползвателите, които изглежда са се адаптирали добре и без последствия към наличието на мерки спрямо скрепителните елементи от желязо и стомана от КНР.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(125)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че няма наложителни причини, свързани с интереса на Съюза, настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(126)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след оповестяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(127)
От гореизложеното следва, че както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои скрепителни елементи от желязо или стомана с произход от КНР, наложени с Регламент (ЕО) № 91/2009, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 924/2012, следва да бъдат запазени.
(128)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, действащите антидъмпингови мита върху разглеждания продукт от КНР са разширени, за да обхванат и вноса на същия продукт, изпращан от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Антидъмпинговото мито, което се запазва върху вноса на разглеждания продукт, както е посочено съображение 3, следва да бъде разширено до вноса на скрепителни елементи от желязо и стомана от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия. Производителите износители, които бяха освободени от мерките, чието действие се разширява съгласно Регламент за изпълнение (ЕО) № 723/2011, следва да бъдат освободени от мерките, наложени по силата на този регламент.
(129)
За да се сведат до минимум рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки сред китайските износители, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки, които се отнасят само за дружествата, за които е предвидено индивидуално мито, включват следното: на митническите органи на държавите членки трябва да се представи валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията по приложение II към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други производители.
(130)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана, различни от продуктите от неръждаема стомана, т.е. винтове за дърво (с изключение на тирфони), рапидни винтове, други винтове и болтове с глави (със или без техните гайки или шайби, но изключвайки винтове, получени чрез струговане на пръти, профили или тел, с плътен напречен разрез с дебелина на стеблото, непревишаваща 6 mm, и изключвайки винтове и болтове за закрепване на железопътни елементи), както и шайби, с произход от Китайската народна република, които към момента са класирани в кодове по КН 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 и ex 7318 22 00 (кодове по ТАРИК 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 и 7318220098).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory и Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Дружества, изброени в приложение I
54,1
A928
Всички други дружества
74,1
A999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митническата ставка, приложима за категорията „всички други дружества“.
4. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към „всички други дружества“, както е посочено в параграф 2, се разширява към вноса на същите скрепителни елементи от желязо или стомана, изпращани от Малайзия, независимо дали са декларирани с произход от Малайзия (кодове по ТАРИК 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 и 7318220095), с изключение на тези, произведени от дружествата, посочени по-долу:
Дружество
Допълнителен код по ТАРИК
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. За да се приложи изключението, предвидено за дружествата, изрично посочени в параграф 4 от настоящия член, трябва да се представи пред митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не се представи такава фактура, се прилага антидъмпинговото мито, наложено съгласно параграф 4 от настоящия член.
6. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 март 2015 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) 2015/519 DE LA COMISIÓN
de 26 de marzo de 2015
que establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero originarios de la República Popular China, ampliado a las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero procedentes de Malasia, hayan sido declarados o no originarios de Malasia, tras una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas en vigor
(1)
El Consejo, a raíz de una investigación antidumping («la investigación original»), impuso, mediante el Reglamento (CE) no 91/2009 (2), modificado en último lugar por el Reglamento de Ejecución (UE) no 924/2012 (3), un derecho antidumping definitivo («las medidas originales») a las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero originarios de la República Popular China («China»).
(2)
Las medidas, tras su modificación por el Reglamento de Ejecución (UE) no 924/2012, adoptaron la forma de un derecho ad valorem establecido para los productores exportadores chinos individuales incluidos en la muestra a un nivel entre el 0,0 % y el 69,7 %. Al mismo tiempo, el derecho antidumping para los productores exportadores chinos que cooperaron no incluidos en la muestra se fijó en un nivel de un 54,1 %, mientras que el derecho residual para los productores exportadores chinos que no cooperaron era del 74,1 % («los derechos en vigor»).
(3)
Mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 723/2011 del Consejo (4), modificado en último lugar por el Reglamento de Ejecución (UE) no 693/2012 (5), se ampliaron las medidas originales a las importaciones de elementos de fijación de hierro o acero procedentes de Malasia, declarados o no originarios de Malasia.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
Tras la publicación del anuncio de la próxima expiración (6) de las medidas antidumping definitivas en vigor, la Comisión recibió el 1 de octubre de 2013 una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. La solicitud fue presentada por el European Industrial Fasteners Institute («el solicitante») en nombre de productores que representan más del 25 % de la producción total de elementos de fijación de hierro o acero de la Unión.
(5)
La solicitud se basaba en el argumento de que la expiración de las medidas podría dar lugar a la continuación o la reaparición del dumping o del perjuicio para la industria de la Unión.
3. Inicio de una reconsideración por expiración
(6)
El 30 de enero de 2014, tras determinar, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración, la Comisión informó, mediante la publicación de un anuncio en el Diario Oficial de la Unión Europea (7) («el anuncio de inicio»), del inicio de una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
4. Investigación
4.1. Período de investigación de reconsideración y período considerado
(7)
La investigación de la continuación o reaparición del dumping ha abarcado el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2013 («el período de investigación de reconsideración» o «el PIR»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio ha abarcado el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el 31 de diciembre de 2013 («el período considerado»).
4.2. Partes afectadas por la investigación
(8)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración al solicitante, a los demás productores conocidos de la Unión, a los productores exportadores chinos y a los representantes de China. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(9)
Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones concretas para ser oídas.
(10)
Habida cuenta del número aparentemente elevado de productores exportadores chinos y de productores e importadores no vinculados de la Unión afectados por la investigación, en el anuncio de inicio se contempló un muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a las partes mencionadas más arriba que se dieran a conocer a la Comisión en un plazo de quince días a partir del inicio de la reconsideración y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(11)
De los 325 productores chinos conocidos, 24 respondieron al cuestionario de muestreo. No obstante, 13 de ellos declararon que no habían exportado a la UE, y en la investigación original se constató que otros tres no practicaban dumping, por lo que no estaban sujetos a las medidas en vigor. Las ocho empresas restantes comunicaron 11 800 toneladas de exportaciones a la UE, que según Eurostat correspondían al 132 % del total de las importaciones de la UE procedentes de China durante el PIR. Se propuso una muestra de los tres mayores exportadores. No obstante, una de las empresas incluidas en la muestra alegó que había comunicado erróneamente sus exportaciones a la UE en el formulario de muestreo y que, de hecho, debería haber comunicado que sus exportaciones habían sido iguales a cero.
(12)
Por lo tanto, se estableció una muestra consistente en los tres mayores exportadores restantes. Las tres empresas incluidas en la muestra retiraron su cooperación en diferentes fases del procedimiento y optaron por no responder a los cuestionarios o no aceptar una comprobación sobre el terreno. Por consiguiente, se enviaron cartas a cada una de las tres empresas, en las que se les informó de la intención de la Comisión de aplicar el artículo 18 del Reglamento de base. No se recibió ninguna reacción de dichos productores exportadores.
(13)
La Comisión examinó la situación de los otros cuatro productores exportadores que respondieron al cuestionario de muestreo. Sus exportaciones a la Unión eran tan reducidas, a saber, menos del 1 % del total de las exportaciones, que no se consideró apropiado ni representativo establecer una nueva muestra y basar las conclusiones de la investigación en su situación. Se consideró más adecuado basar los resultados de la investigación sobre una base más amplia y más representativa, a saber, sobre la base de los datos disponibles habida cuenta de la falta de cooperación de los productores exportadores chinos incluidos en la muestra. La Comisión informó a las cuatro empresas restantes de su intención de utilizar los datos disponibles.
(14)
En vista de la falta de cooperación, la Comisión también comunicó a las autoridades chinas su intención de aplicar el artículo 18. La Comisión no recibió observaciones ni solicitudes de intervención del Consejero Auditor en respuesta a las respectivas cartas enviadas a las empresas y las autoridades chinas.
(15)
En la fase preliminar de la investigación, la Comisión obtuvo la cooperación de 91 productores o grupos de productores de la Unión, que representaban aproximadamente el 50 % de la producción de la Unión de elementos de fijación de hierro o acero. Teniendo en cuenta el gran número de productores que cooperaron, la Comisión recurrió al muestreo. La muestra seleccionada constaba inicialmente de nueve empresas o grupos de empresas entre las más representativas en términos de volumen, tamaño, combinación de tipos de producto y ubicación geográfica en la Unión. Una de las empresas incluidas en la muestra retiró su cooperación y optó por no responder al cuestionario. En consecuencia, la Comisión informó a la empresa de que se la había excluido de la muestra por falta de cooperación. Se consideró representativa una muestra reducida a las ocho empresas o grupos de empresas restantes, ya que representaban el 24 % de la producción total estimada de la Unión de elementos de fijación de hierro o acero durante el PIR.
(16)
Dos importadores de la Unión contestaron al cuestionario. Habida cuenta del número relativamente limitado de empresas, no hizo falta un muestreo.
(17)
Por lo que se refiere a los usuarios, ninguno de ellos se dio a conocer en el plazo fijado en el anuncio de inicio o en un momento posterior del procedimiento. Por consiguiente, se considera que ningún usuario cooperó en la investigación.
(18)
Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión:
Se realizaron visitas a once empresas (al menos una perteneciente a cada uno de los ocho grupos de empresas incluidos en la muestra). Estos productores de la Unión solicitaron, sobre la base del artículo 19 del Reglamento de base, que se mantuviese la confidencialidad sobre su identidad. Alegaron que la revelación de su identidad podría exponerlos a efectos adversos significativos para sus actividades comerciales. Se examinó su solicitud, que se consideró justificada. Por consiguiente, los nombres de estas empresas no figuran en la lista.
b)
Importadores de la Unión:
Adolf Würth GmbH & Co - Alemania
Marcopol z o.o. - Polonia
c)
Productores de los países de economía de mercado:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malasia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malasia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, India
5. Comunicación
(19)
Se informó a todas las partes interesadas de los hechos y las consideraciones esenciales en las que se basaron las conclusiones de la reconsideración por expiración y se las invitó a que presentaran sus observaciones («comunicación final»). Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se han recibido observaciones del solicitante, de la cámara de comercio china de importación y exportación de maquinaria y productos electrónicos, de dos importadores/productores de la Unión y su productor vinculado chino, y de dos asociaciones de distribuidores de la Unión. Se han tenido en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(20)
El producto afectado son determinados elementos de fijación de hierro o acero, excluidos los de acero inoxidable, a saber, tornillos para madera (salvo tirafondos), tornillos taladradores, otros tornillos y pernos con cabeza (con o sin sus tuercas y arandelas, pero excluidos los tornillos fabricados por torneado «a la barra», de sección maciza, con grueso de espiga inferior o igual a 6 mm, y excluidos los tornillos y pernos para la fijación de elementos de vías férreas) y arandelas, originarios de China e incluidos actualmente en los códigos de la Nomenclatura Combinada 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 y ex 7318 22 00.
2. Producto similar
(21)
Se ha constatado que el producto afectado y los elementos de fijación de hierro o acero producidos y vendidos en la Unión por la industria de la Unión, así como los elementos de fijación de hierro o acero producidos y vendidos en el mercado nacional de Malasia («el país análogo»), poseen las mismas características físicas y químicas y los mismos usos básicos que los elementos de fijación de hierro o acero fabricados en China vendidos para su exportación a la Unión. Se considera, por lo tanto, que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(22)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión analizó si la expiración de las medidas vigentes podría conducir a una continuación o a una reaparición del dumping practicado en China.
1. Observaciones preliminares
(23)
Tal como se indica en los considerandos 11 a 14, los productores exportadores chinos que se seleccionaron para que formaran parte de la muestra no cooperaron en la investigación. Por tanto, a falta de cooperación suficiente de los productores exportadores de China, el análisis global, incluido el cálculo del dumping, se ha basado en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(24)
Se ha evaluado la probabilidad de continuación o reaparición del dumping utilizando la solicitud de reconsideración por expiración, combinada con otras fuentes de información, como las estadísticas comerciales sobre importaciones y exportaciones (datos de exportación chinos y de Eurostat) y otra información pública (como una declaración de la asociación china de la industria de los elementos de fijación).
(25)
La falta de cooperación ha afectado a la comparación del valor normal con el precio de exportación, ya que la combinación precisa del producto exportado por los productores chinos a la Unión se desconoce.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
2.1. Selección del país análogo y cálculo del valor normal
(26)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a todas las partes interesadas a formular observaciones sobre su propuesta de utilizar la India como tercer país de economía de mercado para determinar el valor normal respecto de China. En la investigación original se había elegido la India como país análogo.
(27)
Además de la India, el solicitante propuso Estados Unidos como posible país análogo. Otras partes interesadas expresaron reservas sobre la propuesta de la India y propusieron Malasia, Taiwán, Tailandia y Vietnam como países análogos alternativos.
(28)
Además de las sugerencias formuladas por las partes interesadas, la Comisión trató de identificar un país análogo adecuado. Identificó Japón como posible país análogo adicional por su gran volumen de producción de elementos de fijación, similar al de China.
(29)
Se enviaron solicitudes de cooperación a los productores conocidos de la India, Japón, Malasia (productores realmente sin elusión (8)), Taiwán, Tailandia y Estados Unidos. No se contactó con productores vietnamitas, ya que no se consideró que Vietnam fuera un país de economía de mercado. Se recibió cooperación de productores exportadores de la India y Malasia, y se realizaron visitas de verificación en estos dos países.
(30)
Se constató que una de las empresas indias que cooperaron no era fabricante, sino una empresa comercial, y que la segunda empresa india había empezado a funcionar después del PIR. Por lo tanto, no pudieron utilizarse los datos de ventas y costes de la India. Se comprobó que las dos empresas de Malasia que cooperaron eran productores exportadores con datos completos disponibles para el PIR. Por tanto, se eligió Malasia como país análogo a fin de determinar el valor normal para China, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
(31)
Con arreglo al artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó en primer lugar si el volumen total de las ventas en el mercado interno del producto similar a clientes independientes realizadas por los productores de Malasia que cooperaron era representativo en comparación con el volumen total de las exportaciones a la Unión, es decir, si el volumen total de esas ventas en el mercado interno representaba al menos el 5 % del volumen total de las ventas de exportación del producto afectado a la Unión. Sobre esa base, se constató que las ventas en el mercado interno del país análogo eran representativas.
(32)
Asimismo, se examinó si podía considerarse que las ventas en el mercado interno del producto similar se realizaban en el curso de operaciones comerciales normales con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Para ello, se determinó el porcentaje de las ventas en el mercado interno a clientes independientes en dicho mercado que eran rentables durante el PIR. Se constató que las ventas en el mercado interno de uno de los productores se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, y las del segundo productor, no.
(33)
Así pues, para el primer productor el valor normal se basó en el precio real en el mercado interno, que se calculó como precio medio ponderado de las ventas rentables en el mercado interno realizadas durante el PIR. Para el segundo productor, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(34)
Tras la comunicación final, dos partes interesadas formularon observaciones respecto a la elección del país análogo. Ambas partes alegaron que Japón no debería haber sido considerado como posible país análogo debido a su énfasis en productos de gama alta y sus elevados costes. Una de estas partes también observó que debería haberse elegido Taiwán como país análogo por su gran número de productores, sus costes comparables con los de China y su gran número de exportaciones a Europa y América del Norte.
(35)
La Comisión señala que la elección del país análogo se ha realizado tras un examen de seis países posibles. Se solicitó cooperación a todos estos países. Solo se obtuvo la cooperación de Malasia y de la India; no se obtuvo la cooperación de Taiwán ni de Japón. Por las razones expuestas en el considerando 30, se decidió seleccionar Malasia.
2.2. Determinación del precio de exportación
(36)
En vista de la falta de cooperación de los productores exportadores chinos incluidos en la muestra y, por lo tanto, de la ausencia de información específica sobre los precios chinos, el precio de exportación se ha determinado sobre la base de los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base y, a tal fin, se han utilizado fuentes estadísticas (Eurostat).
2.3. Comparación y ajustes
(37)
El valor normal y el precio de exportación se compararon a precio franco fábrica. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, cuando fue necesario el precio de exportación se tuvo debidamente en cuenta, en forma de ajustes. Para expresar el precio de exportación a precio de fábrica, la Comisión ajustó el precio cif basándose en datos de Eurostat para el flete, los seguros, los costes de manipulación y los costes de crédito.
2.4. Dumping durante el PIR
(38)
De acuerdo con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación. La comparación de la media de los precios de importación de Eurostat con los valores normales del país análogo no mostró la existencia de dumping.
(39)
No obstante, durante el PIR solo se importó en la Unión un volumen insignificante de 9 000 toneladas de elementos de fijación de hierro o acero (por valor de 23 millones EUR) procedentes de China, excluidos los fabricados por los productores exportadores que, según se había constatado en la investigación original, no practicaban dumping. Además, debido a la falta de cooperación de los exportadores chinos incluidos en la muestra, no se dispuso de información sobre la combinación de productos de las exportaciones chinas y, por lo tanto, la comparación con el valor normal del país análogo solo pudo llevarse a cabo sobre una base agregada.
(40)
Por lo tanto, se considera que el hecho de no haber detectado dumping durante el PIR es de una pertinencia limitada, dado que las cantidades importadas eran reducidas y que no se dispuso de información sobre la combinación de productos importados, habida cuenta de la gran diversidad de elementos de fijación producidos y comercializados.
(41)
Tras la comunicación final, tres partes interesadas observaron que las medidas debían derogarse, dado que no se había detectado dumping durante el PIR. Consideraron que, a pesar de que los reducidos volúmenes de exportaciones procedentes de China, el hecho de no haber detectado dumping era pertinente y significativo.
(42)
La Comisión observa que, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, las conclusiones se basan en la probabilidad de reaparición del dumping y no en la constatación de la existencia de dumping durante el PIR.
3. Pruebas de la probabilidad de reaparición del dumping
(43)
A la luz de las consideraciones expuestas en los considerandos 38 a 40, la Comisión analizó también si era probable que reapareciese el dumping en caso de que las medidas dejasen de tener efecto. Para ello, se analizaron los siguientes elementos: la capacidad de producción y el exceso de capacidad en China, el precio de exportación de China a otros mercados, las prácticas de elusión y el atractivo del mercado de la Unión.
3.1. Capacidad de producción y exceso de capacidad en China
(44)
Se estima que China es el mayor productor mundial de elementos de fijación de hierro o acero. Según los datos de la asociación china de la industria de elementos de fijación (9) («la CFIA»), la capacidad de producción se estimó en 6,6 millones de toneladas en 2012. Se calculó que la capacidad se había utilizado a un nivel del 75 %, lo que dejaba una capacidad no utilizada importante, comparable al consumo total de la Unión.
(45)
La CFIA estimaba también que en 2012 se exportaron entre el 40 % y el 50 % de la producción de elementos de fijación de hierro o acero (2,5 millones de toneladas). Es evidente que la exportación es una parte importante de la actividad de los productores chinos de elementos de fijación de hierro o acero. Las exportaciones chinas fueron superiores en más del 40 % al consumo total de la Unión en el mismo período.
3.2. Precio de exportación de China a mercados de terceros países
(46)
La solicitud contenía indicios razonables sobre los precios de las exportaciones chinas a otros mercados, como EE. UU. y Túnez. Las pruebas se basaban en ofertas de precios obtenidas por la industria de la Unión. Se constató que estos precios de exportación eran inferiores al valor normal antes establecido. Por otra parte, sobre la base de los precios de exportación chinos a Croacia en 2012 y el primer trimestre de 2013, es decir, antes de la adhesión de Croacia a la UE y la extensión de las medidas de protección de la UE a dicho país, se llegó a la conclusión de que el nivel de los precios de exportación chinos seguía siendo muy similar al que condujo a la imposición de medidas en la investigación original y, por lo tanto, inferior al valor normal antes establecido.
(47)
Se han impuesto medidas antidumping a los elementos de fijación procedentes de China en varios terceros países (por ejemplo, en Canadá (10), Colombia (11), México (12), Sudáfrica (13) y Estados Unidos (14)). Estas medidas afectan a distintas subcategorías de elementos de fijación, incluido el producto afectado. Se consideró que estas medidas antidumping constituyen un indicio adicional de la existencia de prácticas de dumping en mercados de terceros países.
(48)
Habida cuenta de estas consideraciones, la Comisión llega a la conclusión de que los productores exportadores chinos vendían y venden actualmente elementos de fijación de hierro o acero a precios objeto de dumping a los terceros países mencionados en los considerandos 46 y 47. Por lo tanto, la Comisión considera que es probable que, si se suprimieran las medidas actuales, los productores exportadores de China también venderían el producto afectado en el mercado de la Unión a precios objeto de dumping.
3.3. Prácticas de elusión
(49)
En una investigación antielusión (15) se llegó a la conclusión de que la elusión de las medidas aplicables a los elementos de fijación chinos tenía lugar a través de Malasia. Las medidas, por tanto, se ampliaron a Malasia, excepto en el caso de nueve productores de Malasia respecto a los cuales se constató que realmente no participaban en dicha elusión, y a los que no se aplicaron las medidas. Las prácticas de elusión indican que los exportadores que practican dumping están dispuestos a llegar al mercado de la Unión a precios objeto de dumping sin tener que pagar derechos de aduana. Por lo tanto, en caso de que las medidas dejaran de tener efecto, es probable que estuvieran dispuestos a vender directamente las importaciones objeto de dumping en el mercado de la Unión, sin necesidad de recurrir a prácticas de elusión.
(50)
Tras la comunicación final, dos partes interesadas señalaron que tipos de derecho inferiores reducirían el riesgo de elusión. Las partes también alegaron que las medidas especiales explicadas en el considerando 129, que exigen a los exportadores chinos con tipos de derecho individuales presentar facturas, indicaban que los tipos de derecho eran demasiado elevados y fomentaban la elusión.
(51)
La Comisión señala que el nivel de los tipos de derecho en vigor no puede modificarse en el contexto del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. Por otra parte, las medidas especiales impuestas a los exportadores chinos pretenden abordar el riesgo de elusión entre los productores chinos, debido a las diferencias en los tipos de derecho individuales. En cambio, se ha interpretado la existencia de prácticas de elusión a través de Malasia como indicador de la probabilidad de reaparición de dumping de China en la Unión. La Comisión considera que las dos cuestiones no están directamente relacionadas: el requisito de las facturas de los productores chinos no modifica la conclusión de que las prácticas de elusión a través de otros países son un indicio de que sería probable que reapareciera el dumping si las medidas dejaran de tener efecto.
3.4. Atractivo del mercado de la Unión
(52)
Las prácticas de elusión a través de Malasia ponen de manifiesto que el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para los productores chinos, debido a que los precios son más elevados en el mercado de la Unión. La existencia de medidas antidumping en los demás mercados de exportación incrementaría aún más el atractivo del mercado de la Unión si se derogaran las medidas. Por lo tanto, es razonable suponer que, si se derogaran las medidas, una parte sustancial de las actuales exportaciones chinas se reorientarían hacia la Unión. Hay que recordar que, antes de la imposición de las medidas originales, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China en el mercado de la Unión era del 26 %. Por lo tanto, se considera que, si expiraran las medidas, las exportaciones chinas, que actualmente tienen una cuota del 0,5 % del mercado de la Unión, aumentarían de forma significativa, subcotizando los precios de la Unión.
3.5. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(53)
La investigación mostró que los citados elementos de fijación de China se exportaron a varios terceros países a precios objeto de dumping, y que algunos de esos terceros países aplicaban medidas antidumping a los elementos de fijación chinos. El comportamiento de los precios de las exportaciones chinas en los mercados de terceros países indica que es probable que reaparezca el dumping en el mercado de la Unión si las medidas dejan de tener efecto.
(54)
La existencia de prácticas de elusión se considera un indicio adicional de la probabilidad de reaparición del dumping.
(55)
Por otra parte, el atractivo del mercado de la Unión y el hecho de que otros mercados permanezcan cerrados debido a las medidas antidumping indican que existe el riesgo de que las exportaciones chinas se reorienten hacia el mercado de la Unión si las medidas dejaran de tener efecto.
(56)
Además, la capacidad excedentaria de producción del producto afectado en China es significativa en comparación con el consumo de la Unión durante el PIR. Si esta capacidad se utilizara para exportar a la Unión y competir en precio con los productores de la Unión, es muy probable que tales exportaciones se hicieran a precios objeto de dumping debido al exceso de producción que tendría que canalizarse hacia los mercados de exportación, lo que incentivaría el dumping.
(57)
A la vista de lo expuesto, si expiraran las medidas, probablemente reaparecería el dumping.
D. DEFINICIÓN DE INDUSTRIA DE LA UNIÓN
(58)
En la investigación se ha comprobado que el producto similar es fabricado por un elevado número de productores de la Unión, incluidas muchas PYME, aunque también lo fabrican algunas empresas grandes. Los productores de la Unión en cuyo nombre se presentó la solicitud de reconsideración por expiración han cooperado en la investigación, con excepción de una empresa, como se explica en el considerando 15. Otros productores, a favor o en contra de la solicitud, han aportado datos de carácter general sobre su volumen de producción y de ventas. Dado que muchos productores de la Unión, en su mayor parte pequeñas empresas, no cooperaron en la investigación, no fue posible definir con precisión el volumen total de producción ni el número de productores de la Unión sobre la base de los datos de cada empresa.
(59)
Por lo tanto, el volumen de producción de la Unión se ha estimado a partir de la información proporcionada en la solicitud de reconsideración por expiración basándose en los datos de producción industrial de Eurostat. Sobre la base de lo anterior, la producción total de la Unión durante el PIR se estima en alrededor de 1,2 millones de toneladas.
(60)
Además, la solicitud de reconsideración por expiración y la información reunida durante la investigación permiten estimar que, durante el PIR, el producto similar fue fabricado por 378 productores de la Unión. Estos constituyen la industria de la Unión a tenor de lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base (en lo sucesivo, «la industria de la Unión»).
(61)
Tal como se indica en el considerando 15, ocho productores/grupos de productores de la Unión se incluyeron en la muestra y facilitaron la información solicitada. Se estima que las empresas de la muestra representan alrededor del 24 % de la producción total de la Unión y su situación se considera representativa de la industria de la Unión.
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO DE LA UNIÓN
1. Observaciones preliminares
(62)
A efectos del análisis del perjuicio, la Comisión establece una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. Los indicadores macroeconómicos para el período considerado se determinaron, analizaron y verificaron sobre la base de los datos facilitados por la industria de la Unión. Los indicadores microeconómicos se han determinado sobre la base de los datos recogidos y verificados a nivel de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(63)
En las siguientes secciones, los indicadores macroeconómicos son: producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, existencias, volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento, empleo, productividad, magnitud del margen real de dumping y recuperación con respecto a prácticas de dumping anteriores. Los indicadores microeconómicos son: precios medios por unidad, coste de producción, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones, capacidad de reunir capital y costes laborales.
2. Consumo de la Unión
(64)
El consumo en la Unión se ha determinado a partir de los volúmenes de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión, con una estimación para los productores que no cooperaron, y datos de Eurostat sobre importaciones, al nivel de código TARIC.
(65)
Durante el período considerado, el consumo de la Unión se incrementó un 3 %. Se registró un crecimiento significativo en 2011, pero el consumo de la Unión está aún muy lejos de los niveles registrados durante el período de investigación de la investigación original, en el que el consumo era superior a los 2,2 millones de toneladas.
Cuadro 1
Consumo
2010
2011
2012
PIR
Consumo (toneladas)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Índice (2010 = 100)
100
112
101
103
Fuente: Respuestas al cuestionario, solicitud de reconsideración por expiración y Eurostat.
3. Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones procedentes de China
(66)
Los volúmenes y las cuotas de mercado de las importaciones procedentes de China se han determinado sobre la base de información de Eurostat y de los datos recopilados con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base.
a) Volumen y cuota de mercado de las importaciones afectadas
(67)
Durante el período considerado, las importaciones en la Unión del producto afectado procedentes de China evolucionaron en términos de volúmenes y cuotas de mercado como sigue:
Cuadro 2
Volumen y cuotas de mercado de las importaciones afectadas
2010
2011
2012
PIR
China
Volumen de importaciones (en toneladas)
11 108
9 628
6 839
8 214
Índice (2010 = 100)
100
87
62
74
Cuota de mercado (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Índice (2010 = 100)
100
77
61
72
Fuente: Eurostat.
(68)
Los volúmenes de las importaciones procedentes de China disminuyeron considerablemente desde los niveles registrados en el período de investigación original (en más de un 98 % si se compara el período de investigación original con el PIR). De la misma forma, la cuota de mercado china también disminuyó del 26 % en el período de investigación original al 0,5 % en el PIR. En consecuencia, las exportaciones chinas oficiales casi dejaron de existir en el mercado de la Unión. Los datos recogidos en este y en el siguiente cuadro no contienen los volúmenes de exportación de los tres productores exportadores chinos de los que se constató que no practicaban dumping en la investigación original. Su volumen de exportación en el período considerado era, por término medio, en torno a un 30 % del total de las exportaciones chinas del producto afectado a la Unión.
b) Precio de las importaciones y subcotización de precios
(69)
El cuadro que figura a continuación muestra el precio medio de las importaciones chinas. Durante el período considerado, el precio medio de las importaciones procedentes de China aumentó un 28 %. Sin embargo, existen razones para creer que este precio (que es más de un 250 % superior al precio medio de las exportaciones chinas durante el período de investigación original) no puede considerarse un indicador significativo, dada la reducida cantidad importada de China. De hecho, parece que, teniendo en cuenta los elevados derechos antidumping, los pequeños volúmenes de las importaciones y los datos recabados de los importadores que cooperaron, las cantidades exportadas por los productores chinos durante el PIR consistirían en pedidos muy pequeños o en tipos muy particulares de productos, lo que daría lugar a unos precios más elevados.
Cuadro 3
Precio medio de las importaciones procedentes de China
2010
2011
2012
PIR
China
Precio medio (euro/tonelada)
1 975
2 158
3 137
2 524
Índice (2010 = 100)
100
109
159
128
Fuente: Eurostat.
(70)
Dado que ningún productor exportador chino incluido en la muestra cooperó en la investigación de reconsideración, y a la luz de la limitada información de que se dispone de otros productores exportadores chinos, la subcotización de precios durante el PIR se determinó comparando la media ponderada de los precios de los productores de la Unión a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, sobre la base del precio franco fábrica, con los precios de exportación medios de las exportaciones chinas establecidos a partir del precio cif según Eurostat, con los pertinentes ajustes para tener en cuenta los derechos de aduana.
(71)
El resultado de la comparación, expresado en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el PIR, muestra la existencia de un margen de subcotización medio ponderado del 12 % en el mercado de la Unión. No obstante, por las razones que se explican en el considerando 69, debe tenerse en cuenta que los precios registrados para las exportaciones chinas del producto afectado en el período considerado son muy superiores a los que se registrarían en ausencia de medidas. Sobre esta base, hay motivos para creer que, si se derogaran las medidas, las exportaciones del producto afectado procedentes de China ejercerían todavía una importante presión sobre los precios de los productores de la Unión.
4. Importaciones procedentes de otros terceros países no sujetos a medidas
Cuadro 4
Importaciones procedentes de otros terceros países
2010
2011
2012
PIR
Taiwán
Volumen de importaciones (en toneladas)
266 795
351 067
323 405
319 326
Índice (2010 = 100)
100
132
121
120
Precio (EUR/tonelada)
1 805
1 905
2 003
1 895
Índice (2010 = 100)
100
106
111
105
Cuota de mercado (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Índice (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Volumen de importaciones (en toneladas)
41 981
59 270
57 704
74 764
Índice (2010 = 100)
100
141
137
178
Precio (EUR/tonelada)
1 349
1 496
1 528
1 365
Índice (2010 = 100)
100
111
113
101
Cuota de mercado (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Índice (2010 = 100)
100
126
136
174
Tailandia
Volumen de importaciones (en toneladas)
27 232
59 979
50 226
45 759
Índice (2010 = 100)
100
220
184
168
Precio (EUR/tonelada)
1 259
1 325
1 362
1 246
Índice (2010 = 100)
100
105
108
99
Cuota de mercado (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Índice (2010 = 100)
100
196
183
164
Total de otros terceros países (16)
Volumen de importaciones (en toneladas)
228 589
202 362
165 618
165 659
Índice (2009 = 100)
100
89
72
72
Precio (EUR/tonelada)
2 816
3 232
3 729
3 751
Índice (2009 = 100)
100
115
132
133
Cuota de mercado (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Índice (2009 = 100)
100
79
72
71
Total terceros países (16)
Volumen de importaciones (en toneladas)
564 597
672 679
596 954
605 509
Índice (2009 = 100)
100
119
106
107
Precio (EUR/tonelada)
2 154
2 217
2 382
2 288
Índice (2009 = 100)
100
103
111
106
Cuota de mercado (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Índice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Los volúmenes de las importaciones procedentes de terceros países en el mercado de la Unión mostraron una ligera tendencia al alza durante el período considerado, siguiendo la tendencia del consumo. La cuota de mercado de todas las importaciones de elementos de fijación de hierro o acero de terceros países se mantuvo relativamente estable en el período considerado, en aproximadamente un tercio del consumo de la Unión.
(73)
Los precios medios de las importaciones procedentes de terceros países permanecieron en general estables durante el período considerado y se mantuvieron por debajo del nivel de precios de la industria de la Unión. No obstante, los precios de los terceros países son sensiblemente más altos que los precios de China registrados durante la investigación original. Por las razones expuestas en el considerando 69, aunque los precios de los elementos de fijación de hierro o acero chinos importados en la Unión durante el PIR son más elevados que los precios medios de las importaciones procedentes de terceros países, no pueden considerarse representativos.
(74)
Si los terceros países se consideran por separado, es evidente que Taiwán es ahora el proveedor extranjero más importante del mercado de la Unión. Su volumen de exportación aumentó un 20 % durante el período considerado y supone, por sí solo, casi la mitad de las importaciones en el mercado de la UE. Si consideramos que su volumen de exportación durante el PIR es un 70 % mayor que en el período de investigación original (a pesar de que el consumo durante el PIR es inferior), es evidente que una parte significativa de las exportaciones procedentes de China se han sustituido por productos de Taiwán. No obstante, debe señalarse que los volúmenes de importación de Taiwán durante el PIR solo representaron la mitad de los volúmenes exportados por la China durante el período de investigación original y que el precio medio de Taiwán durante el PIR fue casi el doble (+ 97,8 %) que el precio medio de las exportaciones chinas en el período de investigación original. Además, hay que señalar que los exportadores chinos seguían vendiendo a un nivel de precios similarmente bajo en los mercados europeos en los que no se aplicaban medidas antidumping, como en Croacia antes de su adhesión a la UE.
(75)
Por otra parte, es posible identificar a Vietnam y Tailandia como países que se han beneficiado de la desaparición de las exportaciones chinas, ya que registran un aumento significativo (del orden del 70-80 %), aunque a partir de volúmenes mucho más reducidos.
(76)
Además, debe tenerse en cuenta que la gama de productos importados está más centrada en productos estándar que la de los producidos por la industria de la Unión.
(77)
Tras la comunicación final, cuatro partes interesadas alegaron que las constataciones de la Comisión sobre la sustitución parcial de las importaciones chinas por importaciones procedentes de Taiwán, Tailandia y Vietnam en el mercado de la Unión debería llevar a la conclusión de los productos que es probable que se importen de China son productos estándar, y que, por lo tanto, no serán competencia directa de los productos más sofisticados fabricados por la industria de la Unión.
(78)
En respuesta a este argumento, hay que señalar que el hecho de que las importaciones procedentes de terceros países parezcan de hecho cubrir la cuota de mercado abandonada por los exportadores chinos no significa que, en el futuro, las importaciones procedentes de China no puedan causar un perjuicio. En primer lugar, como se ha explicado en el considerando 115, la industria de la Unión se compone de productores que fabrican elementos de fijación tanto estándar como especiales. En segundo lugar, hay indicios de que las futuras exportaciones procedentes de China también incluirán productos de gama más alta y más especializados. La información disponible relativa a los planes de desarrollo, como el discurso del Presidente de la asociación de la industria de elementos de fijación de China («la CFIA») (17), indican claramente que el sector chino de elementos de fijación contempla el desarrollo de productos más variados, complejos y de gama alta. Por lo tanto, este argumento debe rechazarse.
5. Situación económica de la industria de la Unión
(79)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos que influyen en la situación de la industria de la Unión.
(80)
A efectos del análisis del perjuicio, la situación económica de la industria de la Unión se ha evaluado a partir de indicadores tales como la producción, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, el volumen de ventas, el crecimiento y la cuota de mercado, el empleo, la productividad, la magnitud del margen real de dumping y la recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores, los precios unitarios medios, el coste unitario, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones, el rendimiento de las inversiones y la capacidad de reunir capital, las existencias y los costes laborales.
a) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(81)
La producción de la industria de la Unión se mantuvo generalmente estable durante el período considerado. Se recuerda que la demanda del producto afectado depende en gran medida de sectores como el del automóvil y el de la construcción, así como el de otros bienes de consumo. A pesar de un ligero aumento en 2011, la producción de la industria de la Unión se mantuvo generalmente estable durante el período considerado, en consonancia con un ligero aumento de la demanda en la economía europea.
Cuadro 5
Producción total de la industria de la Unión
2010
2011
2012
PIR
Producción (toneladas)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Índice (2010 = 100)
100
114
100
99
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
(82)
La capacidad de producción también permaneció relativamente estable durante el período considerado, con un pequeño aumento en 2011 y durante el PIR. En consonancia con el hecho de que la producción se mantuvo estable en el período 2010-2013, la utilización de la capacidad también se mantuvo en general estable, con un máximo relativo en 2011.
Cuadro 6
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
PIR
Capacidad de producción (toneladas)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Índice (2010 = 100)
100
101
99
101
Utilización de la capacidad (%)
48
54
48
47
Índice (2010 = 100)
100
114
101
98
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
b) Volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento
Cuadro 7
Ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados
2010
2011
2012
PIR
Volumen (toneladas)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Índice (2010 = 100)
100
113
102
103
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
(83)
El volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión a clientes no vinculados siguió la tendencia de la producción y el consumo entre 2010 y 2013, con un ligero crecimiento durante el período considerado, pese a un aumento significativo entre 2010 y 2011.
Cuadro 8
Cuota de mercado y crecimiento de la industria de la Unión
2010
2011
2012
PIR
Cuota de mercado de la industria de la Unión (%)
67
66
66
66
Índice (2010 = 100)
100
97
98
98
Fuente: Respuestas al cuestionario y Eurostat.
(84)
La cuota de mercado de la industria de la Unión se mantuvo estable (calculada teniendo también en cuenta las ventas a las partes vinculadas) durante el período considerado, y representó alrededor de dos tercios del mercado. Este resultado está en consonancia con la disminución del consumo de la Unión respecto al período de la investigación original, por una parte, y a la sustitución de las importaciones chinas por importaciones procedentes de otras fuentes, por otra.
c) Empleo y productividad
(85)
El empleo de la industria de la Unión relacionado con el producto afectado se mantuvo generalmente estable durante el período considerado. El pequeño aumento registrado en 2011 está en consonancia con el aumento de la producción que se registró durante ese año. Dado que también la productividad fue mayor en 2011, esto demuestra que la industria de la Unión reaccionó a la mayor demanda, en parte mediante nuevas contrataciones y en parte mediante un aumento de la producción de los empleados existente (horas extraordinarias). Cuando los volúmenes disminuyeron de nuevo en los años siguientes, ambos efectos desaparecieron y la situación volvió al nivel de 2010.
Cuadro 9
Empleo y productividad
2010
2011
2012
PIR
Número de trabajadores
20 036
20 854
20 238
19 950
Índice (2010 = 100)
100
104
101
100
Productividad (unidades por trabajador)
60
66
60
60
Índice (2010 = 100)
100
110
99
100
Fuente: Respuestas al cuestionario y solicitud de reconsideración.
d) Magnitud del margen real de dumping y recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores
(86)
Como se indica en el considerando 36, debido a la falta de cooperación de los productores exportadores chinos incluidos en la muestra, no fue posible calcular con precisión suficiente los márgenes de dumping chinos y, por tanto, se considera que el hecho de no haber constatado dumping durante el PIR tiene una pertinencia limitada. El análisis de los indicadores de perjuicio aportó pruebas de que la industria se está recuperando de prácticas de dumping anteriores. Sin embargo, la recuperación se ha ralentizó por un estancamiento de la demanda de los principales sectores transformadores. Por otra parte, es preciso señalar que la situación relativamente estable que se observa en el período considerado tiene lugar bajo la protección de las actuales medidas antidumping. Se considera que, si se derogaran las medidas, el impacto de las importaciones objeto de dumping procedentes de China sobre la industria de la Unión sería significativo.
e) Precios medios unitarios de venta en el mercado de la Unión y costes unitarios de producción
(87)
Los precios medios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados de la Unión aumentaron un 8 % en el período 2010-2013, tras alcanzar un máximo relativo en 2012. Por lo general, el precio medio de venta cubre los costes de producción y garantiza un pequeño beneficio a la industria de la Unión.
Cuadro 10
Precios de venta y costes
2010
2011
2012
PIR
Precio de venta unitario medio a clientes no vinculados de la Unión (EUR/tonelada)
2 748
2 953
3 049
2 974
Índice (2010 = 100)
100
107
111
108
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
2 528
2 811
2 937
2 765
Índice (2010 = 100)
100
111
116
109
Fuente: Respuestas al cuestionario.
f) Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(88)
Durante el período considerado, el flujo de caja, las inversiones, el rendimiento de las inversiones y la capacidad de reunir capital de los productores de la Unión han evolucionado del siguiente modo:
Cuadro 11
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
1,5
1,1
2,0
3,6
Flujo de caja (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Inversiones (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Índice (2010 = 100)
100
121
79
81
Rendimiento de las inversiones (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Fuente: Respuestas al cuestionario.
(89)
La rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra se ha determinado expresando el beneficio antes de impuestos de las ventas del producto similar a clientes no vinculados en la Unión como porcentaje del volumen de negocios correspondiente. Durante todo el período considerado, el margen de beneficios siguió siendo bajo, y fue asimismo negativo para algunos productores de la Unión; en particular, cabe señalar que en ninguno de los años considerados el margen de beneficios alcanzó el nivel registrado en el período de investigación original (4,4 %). A pesar de la tendencia estable de las ventas y la producción, y de la importante cuota de mercado de la industria de la Unión, los márgenes de beneficios son todavía relativamente bajos en este sector. En particular, hay que señalar que, en 2011, el margen de beneficio fue muy bajo, a pesar de que los volúmenes de ventas de la industria de la Unión alcanzaron su punto más alto del período considerado. Esto suscita preocupación en cuanto a la evolución futura de los márgenes de beneficio de la industria de la Unión, en caso de que la situación económica siga estancada. Además, hay que señalar que en el período considerado el margen de beneficio también fue siempre inferior al objetivo de beneficio indicado en la investigación original (5 %).
(90)
El flujo de caja, que es la capacidad de la industria para autofinanciar sus actividades, fue positivo durante todo el período considerado. Sin embargo, este indicador no mejoró hasta 2012, y registró una reducción significativa del 17 % en el PIR. Esto plantea dudas en cuanto a la capacidad de la industria de la Unión para llevar a cabo la necesaria autofinanciación de sus actividades.
(91)
El nivel de inversión siguió siendo relativamente elevado y estable durante el período considerado, con un máximo en 2011. El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las inversiones, siguió una tendencia similar a la del margen de beneficio. Por lo tanto, este indicador también alcanzó su punto culminante en el PIR. Esta señal podría ser ambivalente, ya que, por un lado, refleja el punto más alto del margen de beneficios entre los registrados en el período considerado, pero, por otro lado, también refleja un bajo nivel de inversiones, que es un signo de que la percepción de la industria sobre las perspectivas económicas del sector sigue siendo incierta.
(92)
A la luz de lo expuesto, cabe concluir que, aunque los resultados financieros de los productores de la Unión se mantuvieron estables durante el período considerado, todavía no alcanzaron los niveles del período de investigación original, salvo en el caso de las inversiones.
g) Existencias
(93)
El nivel de las existencias de cierre de los productores de la Unión que cooperaron siguió de cerca la tendencia ya observada de la producción y las ventas, con una tendencia bastante estable y un máximo relativo en 2011. Además, teniendo en cuenta que el producto similar se fabrica en la Unión principalmente para atender pedidos, el nivel de existencias no es un indicador muy significativo
Cuadro 12
Existencias de cierre
2010
2011
2012
PIR
Existencias de cierre (toneladas)
283 330
321 795
315 784
292 740
Índice (2010 = 100)
100
114
111
103
Fuente: Respuestas al cuestionario.
h) Costes laborales
(94)
El salario medio de los empleados registró un aumento constante de un 4 % anual durante el período considerado. No obstante, este aumento se puede explicar por ajustes a la inflación y, en menor medida, por el recurso a las horas extraordinarias (como se observó en 2011 por el incremento de la productividad por empleado).
Cuadro 13
Costes laborales
2010
2011
2012
PIR
Costes laborales medios por empleado (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Índice (2010 = 100)
100
104
108
112
Fuente: Respuestas al cuestionario.
6. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(95)
La investigación mostró que las importaciones de productos procedentes de China casi desaparecieron del mercado de la Unión tras la imposición de las medidas originales en 2009. Esto ha permitido a la industria de la Unión alcanzar un nivel de producción, un volumen de ventas y una cuota de mercado adecuados y estables. Por otro lado, la rentabilidad está todavía por debajo de los niveles alcanzados en el período de investigación original y del objetivo de beneficio del sector.
(96)
Por lo tanto, se concluye que la industria de la Unión no sufrió ningún perjuicio importante durante el PIR. No obstante, dado el lento crecimiento del consumo y que los márgenes de beneficio se mantienen por debajo de lo necesario para la viabilidad a largo plazo, la situación de la industria de la Unión puede considerarse todavía vulnerable.
(97)
Tras la comunicación final, tres partes interesadas alegaron que el hecho de que la Comisión haya llegado a la conclusión de que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el PIR debe dar lugar a la expiración de las medidas. Es cierto que la Comisión ha constatado la inexistencia de un perjuicio importante en el PIR. No obstante, la decisión de prorrogar las medidas no se basa en la existencia de un perjuicio importante en el PIR, sino en las conclusiones sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. Así pues, se rechaza este argumento.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Observaciones preliminares
(98)
A fin de evaluar la probabilidad de reaparición del perjuicio en caso de que las medidas dejaran de tener efecto, se ha analizado el posible impacto de las exportaciones chinas sobre el mercado de la Unión y sobre la industria de la Unión de acuerdo con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(99)
El análisis se ha centrado en la tendencia del consumo del mercado de la Unión, el exceso de capacidad, los flujos comerciales y el atractivo del mercado de la Unión, así como en la política de precios de China. Debido a la falta de cooperación de los exportadores chinos, el análisis se basa en los datos disponibles, que incluyen estadísticas (de Eurostat y estadísticas comerciales chinas) y documentos del sector (como el discurso del Presidente de la CFIA al que se hace referencia en el considerando 78) que figuraban en la solicitud de inicio de la reconsideración por expiración.
2. Consumo en la Unión
(100)
Como se indica en los considerandos 64 y 65, el consumo del producto afectado en la Unión tuvo una tendencia general estable en el período considerado. Al mismo tiempo, el consumo durante el PIR siguió siendo inferior en casi un 20 % a los niveles del período de la investigación original anteriores a la crisis. La caída del consumo del producto afectado se debe a la disminución de la producción en los sectores del automóvil y de la construcción de la Unión, así como en otros sectores de bienes de consumo que hacen gran uso del producto afectado (productos electrónicos, electrodomésticos, muebles, etc.). En esta tesitura, se considera, por tanto, que, si las medidas dejaran de tener efecto, la reaparición de las importaciones a bajo precio procedentes de China tendría un impacto repentino y grave en la situación de la industria de la Unión. Se espera que estas importaciones subcotizarían y, en cualquier caso, ejercerían una presión a la baja sobre los precios de la Unión y distorsionarían la competencia en el mercado. Como consecuencia de ello, es probable que, si las medidas dejaran de tener efecto, reapareciese el perjuicio para la industria de la Unión.
3. Exceso de capacidad, flujos comerciales, atractivo del mercado de la Unión y política de precios de China
(101)
Como se describe en el considerando 44, la capacidad de producción china de elementos de fijación de hierro o acero era en 2012 de 6,6 millones de toneladas. Cabe señalar que 2012 fue considerado por la industria china de elementos de fijación como un año difícil, ya que, por las repercusiones adversas de varios factores económicos (inflación, ralentización de la economía china y crisis de la zona del euro) fue el primer año desde 2000 en el que la capacidad de producción china disminuyó (frente a los 6,8 millones de toneladas en 2011).
(102)
En cualquier caso, independientemente de los escenarios futuros (estancamiento o crecimiento), ha de observarse que incluso la actual capacidad de producción china de entre 6,6 y 6,8 millones de toneladas solo fue explotada en un 75 % en el período 2010-2012. Esto deja un exceso de capacidad en China de entre 1,6 y 1,7 millones de toneladas, que es un nivel muy alto y coincide con el consumo total registrado en el mercado de la Unión en los mismos años.
(103)
Las exportaciones mundiales chinas de elementos de fijación de hierro o acero se mantuvieron relativamente estables durante el período considerado en un nivel de entre 2,2 y 2,6 millones de toneladas, lo que correspondía a entre el 40 % y el 50 % de las ventas chinas. Por tanto, es evidente que la exportación es una parte importante de la actividad de los productores chinos de elementos de fijación de hierro o acero. Según los planes de desarrollo anunciados por la CFIA para el sector, se espera un aumento de la demanda en el mercado interno que probablemente hará que el porcentaje de las exportaciones se reduzca a un nivel de entre el 30 % y el 40 % de la producción. No obstante, esta disminución debe analizarse teniendo en cuenta el aumento general de la capacidad de producción explicado en el considerando 101 y que este exceso de capacidad en cualquier caso es tan grande como la totalidad del consumo de la Unión. Por otra parte, las previsiones de la CFIA no incluyen ningún calendario de reducción de la cuota de exportaciones de China ni una indicación concreta de que este cambio ya haya empezado. En consecuencia, debe considerarse que el plan de desarrollo anunciado por la CFIA es demasiado vago e indeterminado, especialmente en contraste con la eventual expiración de medidas, que tendría un efecto inmediato. Por lo tanto, en esta fase la existencia de dicho plan no afecta a las conclusiones sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio si expiraran las medidas.
(104)
En la actualidad, la presencia china en el mercado de la Unión es muy limitada y no supera el 0,5 % de cuota de mercado en términos de volumen. Sin embargo, el mercado de la Unión sigue siendo atractivo para los productores chinos, ya que los precios son más elevados en el mercado de la UE. Esto puede demostrarse por los intentos de los productores exportadores chinos de eludir las medidas antidumping de la UE. Como se indica en el considerando 3, dicho comportamiento ya provocó la ampliación de las medidas a las exportaciones chinas a través de Malasia.
(105)
Además, la industria china orientada a la exportación tiene cada vez más problemas para llegar a sus mercados habituales de exportación, ya que un número creciente de ellos ha impuesto medidas antidumping a las exportaciones de diferentes tipos de elementos de fijación de hierro o acero procedentes de China, como se explica en el considerando 47.
(106)
Por lo tanto, debido al atractivo que presentan las dimensiones y los niveles de precios del mercado de la Unión, cabe suponer que, si se derogaran las medidas, una parte sustancial de las actuales exportaciones chinas se reorientarían a la Unión. Hay que recordar que, antes de la imposición de las medidas originales, la cuota de mercado de las importaciones procedentes de China en el mercado de la Unión era del 26 %.
(107)
Por último, en lo que respecta al nivel de los precios de exportación chinos, se recuerda que la investigación original constató unos niveles muy altos de dumping y de márgenes de perjuicio, calculados a partir de los precios de exportación de los exportadores chinos. Sobre la base de los precios de exportación chinos a Croacia en 2012 y el primer trimestre de 2013, es decir, antes de la adhesión de Croacia a la UE y de la extensión de las medidas de protección de la UE a dicho país, se ha llegado a la conclusión de que el nivel de los precios de exportación chinos sigue siendo muy similar al que condujo a la imposición de medidas en la investigación original. Además, las medidas de defensa comercial tomadas por terceros países contra las exportaciones de elementos de fijación de hierro o acero procedentes de China confirman que el comportamiento desleal en materia de precios de los productores exportadores chinos se mantiene y no se limita únicamente al mercado de la Unión.
4. Conclusión
(108)
Los resultados de la investigación han puesto de relieve varios elementos que son motivo de preocupación, como el gran exceso de capacidad disponible en China, el mantenimiento de las prácticas de dumping y de subcotización en todo el mundo, la evolución prevista de la capacidad de producción, la gama de productos y la complejidad de los productos chinos, así como el aumento de las barreras comerciales en otros mercados principales de terceros países. Por otra parte, el consumo de la Unión se ha estancado en los últimos cinco años, debido a la baja demanda de muchos sectores transformadores. Esto ha dado lugar a una situación de vulnerabilidad de la industria de la Unión, que se caracteriza por un cierto grado de capacidad excedentaria, bajos beneficios e incertidumbre empresarial (que se ha traducido, en particular, en un descenso de las inversiones). En este escenario, se considera que la derogación de las medidas con toda probabilidad daría lugar a una reaparición súbita de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, y que esto podría debilitar la situación de la industria de la Unión en su mercado principal, lo que ocasionaría nuevamente un perjuicio a la industria de la Unión.
(109)
Determinadas partes interesadas han alegado que la industria de la Unión ha duplicado sus beneficios y su flujo de caja en comparación con 2010, y que, por lo tanto, no puede decirse que sus beneficios sean reducidos. También se ha alegado que la industria de la Unión no requiere más inversiones, ya que ha invertido considerablemente en el pasado.
(110)
Sin embargo, aunque es cierto la industria de la Unión ha duplicado su beneficio, este sigue siendo inferior al beneficio obtenido en el período de investigación original (4,4 %) y al objetivo de beneficio del 5 %. El mismo razonamiento se aplica en el caso del flujo de caja, que siguió siendo un 14 % inferior al del período de investigación original. Por último, la viabilidad de la industria de la Unión depende de la continuidad de las inversiones en maquinaria moderna y una gama de productos más amplia. Por tanto, se rechazan las alegaciones.
(111)
Si se derogasen las medidas en el contexto de la actual situación del mercado, probablemente la mejora temporal de los resultados de la industria de la Unión se deterioraría rápidamente. Como ya se ha indicado, las condiciones serían extremadamente favorables para que aumentaran las importaciones procedentes de China al mercado de la Unión a precios objeto de dumping y en volúmenes considerables, lo que probablemente socavaría la evolución positiva alcanzada en el mercado de la Unión durante el período considerado. Las probables importaciones objeto de dumping podrían ejercer presión sobre los precios de venta de la industria de la Unión y hacer que esta perdiera cuota de mercado, lo que afectaría negativamente a los resultados financieros de la industria de la Unión, que sigue siendo vulnerable. Se recuerda que, durante el período considerado en la investigación original (del 1 de enero de 2003 al 30 de septiembre de 2007), es decir, antes de la imposición de las medidas antidumping, la industria de la Unión tuvo que limitar la producción de determinados segmentos del producto afectado debido a las importaciones masivas procedentes de China (18). Esto tuvo un significativo impacto negativo sobre la utilización de la capacidad y la rentabilidad.
(112)
Tras la comunicación final, una parte interesada alegó que la Comisión no había determinado, en su análisis de la probabilidad de reaparición del perjuicio, el efecto del volumen de las exportaciones chinas ni su relación con las medidas. La parte interesada sostuvo que:
i)
las importaciones procedentes de China fueron sustituidas por importaciones de otras fuentes; aunque estas importaciones se venden a precios inferiores a los aplicados por la industria de la Unión, dicha industria no ha sufrido un perjuicio importante;
ii)
el descenso del nivel de las medidas tras la aplicación de las recomendaciones de la OMC no produjo un aumento de los volúmenes de importaciones procedentes de China en el mercado de la Unión;
iii)
el volumen de importaciones de otros tipos de elementos de fijación procedentes de China que no están sujetos a medidas antidumping también registró una importante disminución a partir de 2009, cuando se establecieron las medidas originales,
iv)
teniendo en cuenta el aumento de la demanda en el mercado interno chino, la probabilidad de que en el futuro aumenten las exportaciones chinas a la Unión es limitada, y
v)
el mercado de elementos de fijación seguirá creciendo en China y también en otros mercados asiáticos, lo que reduciría la probabilidad de que aumenten significativamente las exportaciones a la UE.
(113)
En respuesta a estos argumentos, cabe señalar lo siguiente:
i)
el posible efecto perjudicial de las importaciones chinas no puede compararse con el efecto de las importaciones procedentes de terceros países como Taiwán, Vietnam y Tailandia; como se indica en el considerando 74, hay pruebas de que los exportadores chinos todavía exportaban al mercado croata (antes de la adhesión de dicho país a la UE) a precios medios similares a los registrados en la investigación original; estos precios eran muy inferiores a los comunicados por estos terceros países durante el PIR; además, como se indica en el considerando 115, la industria de la Unión vende volúmenes significativos de productos estándar y especiales, y, por lo tanto, es probable que las exportaciones chinas (tanto de productos estándar como de especiales) causara un perjuicio si expiraran los derechos en vigor;
ii)
teniendo en cuenta la limitada reducción del nivel de los derechos en vigor a raíz de la aplicación de las recomendaciones de la OMC, a saber, del 85 % antes de la modificación al 74,1 % después de la misma, no se esperaba un importante aumento de las importaciones procedentes de China;
iii)
la supuesta disminución de los volúmenes de importación de elementos de fijación no sujetos a las medidas en cuestión no se corresponde con los datos estadísticos disponibles; de hecho, en el período 2009-2013 se mantuvo estable el volumen mensual de entre 20 000 y 30 000 toneladas, mientras que el volumen de las importaciones de elementos de fijación sujetos a medidas se redujo inmediatamente en febrero de 2009 desde más de 60 000 toneladas mensuales a un nivel prácticamente inexistente;
iv)
la variación prevista del porcentaje del volumen de ventas chinas en el mercado interno respecto a las ventas de exportación, que reflejará el crecimiento de la demanda en el mercado interno chino, se compensará por un aumento de los volúmenes de ventas y de la capacidad total de producción de China, como se explica en el considerando 101, y
v)
la alegación de que la demanda asiática de elementos de fijación está aumentando se basa en una fuente obsoleta, que predecía que la demanda mundial de elementos de fijación iba a ser de 83 000 millones USD en 2016; nuevos estudios de mercado publicados por Fastener Industry News Inc. en diciembre de 2014 (19) fijan la demanda del mercado mundial en 81 000 millones USD en 2018, por lo que predicen un menor crecimiento durante un período de tiempo más largo; por otra parte, el crecimiento de la demanda en la región Asia-Pacífico va acompañado de un aumento de la capacidad en varios países distintos de China (por ejemplo, en Indonesia, Malasia, Tailandia y Vietnam); además, la instalación de capacidad adicional de producción de elementos de fijación tiene unas barreras de entrada relativamente reducidas en términos de tiempo, capital y conocimientos técnicos, y, por consiguiente, la oferta puede reaccionar con relativa rapidez a la creciente demanda.
Así pues, se rechazan estas alegaciones.
(114)
La misma parte interesada alegó que el análisis de la probabilidad de reaparición del perjuicio realizado por la Comisión no había tenido en cuenta que los productos de gama baja importados de China no ejercen presión sobre los precios de los productos de gama alta, fabricados principalmente por productores de la Unión.
(115)
En respuesta a esta alegación, cabe recordar que la producción de la Unión abarca la gama completa de elementos de fijación, y que algunas empresas están centradas en determinados tipos (estándar o especiales), mientras que otras venden toda la gama. En particular, en las empresas incluidas en la muestra, una parte significativa de las ventas se compone de elementos de fijación estándar, y para tres de ellas la mayoría de ventas en el PIR son de productos estándar. Por tanto, la alegación de que la industria europea solo produce elementos de fijación especiales o de gama alta y, por lo tanto, no se ve afectada por las importaciones perjudiciales procedentes de China es errónea, ya que se contradice con las pruebas recogidas y verificadas durante la investigación. Por otra parte, también es notorio que el sector chino de elementos de fijación contempla el desarrollo de productos de gama más alta, según se explica en el considerando 78. Por tanto, es muy probable que en el futuro la combinación de productos de las exportaciones chinas incluya toda la gama de productos, desde la gama baja hasta la alta, y que la presión sobre los precios se deje sentir en toda la industria de la Unión y afecte a la utilización de su capacidad de producción. Así pues, se rechaza este argumento.
(116)
Por último, otras dos partes interesadas argumentaron que, en su análisis, la Comisión ha supuesto erróneamente que los precios chinos serán inferiores a los de la investigación original. Según las partes en cuestión, esto no sería así, porque los precios aplicados en China han aumentado significativamente, debido sobre todo al aumento de los costes laborales y de materias primas, así como al desarrollo de las normas medioambientales. Por consiguiente, la subcotización de precios sería menor y no justificaría la prórroga de las medidas a estos niveles tan altos.
(117)
Sin embargo, además de que el nivel de las medidas no puede modificarse en el contexto de una reconsideración por expiración, y de que en la investigación original se consideró que los precios y costes del mercado interior chino no eran fiables porque que los productores chinos no obtuvieron trato de economía de mercado, hay que señalar lo siguiente. En primer lugar, la falta de cooperación de los productores chinos no ha permitido a la Comisión verificar sus costes ni los presuntos cambios ocurridos en China. Las partes interesadas en cuestión no han proporcionado pruebas ni hechos justificados en sus alegaciones. En segundo lugar, cabe recordar que el nivel de precios observado en Croacia antes de su adhesión a la Unión indica de manera evidente que los exportadores chinos han seguido aplicando precios muy similares a los constatados durante la investigación original (véase el considerando 74). Así pues, se rechaza este argumento.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Introducción
(118)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se ha analizado si el mantenimiento de las medidas en vigor sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se ha basado en una estimación de los diversos intereses pertinentes, es decir, los de la industria de la Unión, los de los importadores y los de los usuarios. Se ha ofrecido a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(119)
Teniendo en cuenta que esta investigación es una reconsideración de las medidas en vigor, era posible evaluar cualquier efecto negativo indebido de las medidas antidumping vigentes sobre las partes interesadas.
2. Interés de la industria de la Unión
(120)
En el considerando 108 se concluye que la industria de la Unión experimentaría probablemente un grave deterioro de su situación en caso de que las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Por lo tanto, la continuación de las medidas redundaría en beneficio de la industria de la Unión, ya que los productores de la Unión podrían mantener su volumen de ventas, su cuota de mercado, su rentabilidad y su situación económica global positiva. Por el contrario, el cese de las medidas amenazaría seriamente la viabilidad de la industria de la Unión, ya que hay motivos para suponer que las importaciones procedentes de China se reorientarían al mercado de la Unión a precios objeto de dumping y en volúmenes considerables, lo que provocaría la reaparición del perjuicio.
3. Interés de los importadores
(121)
Se informó del inicio de la reconsideración a todos los importadores conocidos. Sin embargo, solo dos importadores cooperaron en la investigación y respondieron a los cuestionarios de la Comisión. La investigación puso de manifiesto que los importadores pueden adquirir fácilmente el producto de las diversas fuentes actualmente disponibles en el mercado, en especial de la industria de la Unión y de los principales exportadores de terceros países que no venden a precios de dumping. Además, ninguno de los dos importadores que cooperaron se opuso a la prolongación de las actuales medidas antidumping, a pesar de haber puesto en tela de juicio sus niveles elevados. A este respecto, cabe destacar que la investigación de reconsideración por expiración sobre la base del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base no puede conducir a una modificación del nivel de las medidas. Habida cuenta de lo anterior y de la falta de interés de los importadores en general, se ha llegado a la conclusión de que el mantenimiento de las medidas no sería contrario a sus intereses.
(122)
Tras la comunicación final, dos partes interesadas, a saber, dos asociaciones de distribuidores de elementos de fijación, alegaron que la imposición de los derechos en vigor a un nivel tan elevado no ha dado lugar al restablecimiento de una competencia leal en la Unión, sino que solo ha evitado que las importaciones procedentes de China entren en el mercado de la Unión. Las partes interesadas alegaron que cualquier ampliación de las medidas conduciría a una mayor disminución de las opciones internacionales de abastecimiento a disposición de los usuarios y de los importadores de la Unión. En respuesta a este argumento, hay que señalar en primer lugar que las medidas antidumping no se imponen para impedir ni bloquear las importaciones procedentes de un país específico, sino principalmente para restablecer una competencia equitativa en el mercado. El nivel de los derechos en vigor es el resultado de los cálculos de los márgenes de perjuicio y de dumping, que se establecieron a partir de las conclusiones extraídas durante la investigación original. En segundo lugar, la Comisión no está de acuerdo con la alegación de que los derechos en vigor limitan las fuentes de abastecimiento en el mercado de la Unión. Las estadísticas de importación disponibles muestran que las importaciones procedentes de terceros países aumentaron después de que se introdujeran las medidas aplicadas a China. En la investigación no se han descubierto elementos que indiquen que estas tendencias no se mantendrán en el futuro. Así pues, se rechaza este argumento.
(123)
Además, una de estas asociaciones declaró que, aunque consideraba que las medidas originales no eran del todo adecuadas y habían causado distorsiones innecesarias y radicales del mercado de elementos de fijación, su retirada brusca sería en este momento tan perjudicial y disruptiva como su imposición original. Esto indica que los distribuidores de elementos de fijación han sido capaces de ajustar sus cadenas de suministro habida cuenta de las medidas vigentes.
4. Interés de los usuarios
(124)
Aunque los usuarios no cooperaron, fue, no obstante, posible identificar los puntos de vista y la posición de los usuarios a partir de la información facilitada por los importadores y por la industria de la Unión. Al parecer, los usuarios pueden dividirse en dos categorías principales: los usuarios de productos de gama alta, que necesitan elementos de fijación con unos criterios de calidad muy elevados, y los demás usuarios. Normalmente, los usuarios de productos de gama alta adquieren los productos que necesitan a productores de la Unión y a productores exportadores muy especializados. En cambio, la categoría de los demás usuarios, que también incluiría a usuarios de productos de gama alta que necesitasen productos más baratos para aplicaciones menos complejas, es la categoría de usuarios que normalmente utilizaba productos chinos. Esta categoría de usuarios compra normalmente a importadores y, según las opiniones recogidas al visitar a los importadores que cooperaron, esta categoría de usuarios está ya suficientemente abastecida por las importaciones procedentes de otros países, en particular de Taiwán, Tailandia y Vietnam. Sobre la base de esta reconstrucción, y teniendo asimismo en cuenta que ningún usuario ha decidido intervenir en la presente investigación, se concluye que la prórroga de las medidas no iría en contra de los intereses de los usuarios, que según parece se han adaptado bien y sin consecuencias a la presencia de las medidas aplicables a los elementos de fijación de hierro o acero procedentes de China.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(125)
Por todo lo expuesto, se concluye que no existen razones de peso que afecten al interés de la Unión y que se opongan al mantenimiento de las medidas antidumping actualmente en vigor.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(126)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones tras comunicárseles dicha información. Se tuvieron en cuenta las observaciones y los comentarios pertinentes.
(127)
Se deduce de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero originarios de China, impuestas por el Reglamento (CE) no 91/2009, modificado en último lugar por el Reglamento de Ejecución (UE) no 924/2012.
(128)
Como se indica en el considerando 3, los derechos antidumping en vigor sobre las importaciones del producto afectado procedentes de China se ampliaron a las importaciones del mismo producto procedentes de Malasia, haya sido declarado o no originario de Malasia. El derecho antidumping que debe mantenerse sobre las importaciones del producto afectado contemplado en el considerando 3 debe continuar ampliándose a las importaciones de elementos de fijación de hierro o acero procedentes de Malasia, hayan sido declarados o no originarios de Malasia. Los productores exportadores que estaban exentos de las medidas ampliadas mediante el Reglamento de Ejecución (UE) no 723/2011 deben quedar también exentos de las medidas establecidas mediante el presente Reglamento.
(129)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión provocado por la gran diferencia de tipos de derechos existente entre los exportadores chinos, en este caso se considera necesario adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales, que solo se aplican a las empresas para las que se introduce un tipo de derecho individual, incluyen lo siguiente: la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de dicha factura deben someterse al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás productores.
(130)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité creado en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se impone un derecho antidumping definitivo a las importaciones de determinados elementos de fijación de hierro o acero, pero no de acero inoxidable, a saber, tornillos para madera (salvo tirafondos), tornillos taladradores, otros tornillos y pernos con cabeza (con o sin sus tuercas y arandelas, pero excluidos los tornillos fabricados por torneado «a la barra», de sección maciza, con grueso de espiga inferior o igual a 6 mm, y excluidos los tornillos y pernos para fijación de elementos de vías férreas) y arandelas, incluidos actualmente en los códigos de la Nomenclatura Combinada 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 y ex 7318 22 00 (códigos TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 y 7318220098), y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Empresas enumeradas en el anexo I
54,1
A928
Todas las demás empresas
74,1
A999
3. La aplicación de los tipos de derecho individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
4. El derecho antidumping definitivo aplicable a «todas las demás empresas», conforme a lo dispuesto en el apartado 2, se amplía a las importaciones de los mismos elementos de fijación de hierro o acero procedentes de Malasia, hayan sido declarados o no originarios de Malasia (códigos TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 y 7318220095), con excepción de los producidos por las empresas enumeradas a continuación:
Empresa
Código TARIC adicional
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. La aplicación de las excepciones concedidas a las empresas mencionadas en el apartado 4 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo II. Si no se presenta dicha factura, se aplicará el derecho antidumping establecido en el apartado 4 del presente artículo.
6. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 26 de marzo de 2015.