РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 923/2012 НА КОМИСИЯТА
от 26 септември 2012 година
за определяне на общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 и регламенти (ЕО) № 1265/2007, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006 и (ЕС) № 255/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 4, букви а) и б) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност (Основния регламент за EASA (2)), и по-специално членове 8 и 8б от него, както и приложение Vб към него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008 от Комисията се изисква да приеме правила за прилагане, с оглед да се приемат съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), както и да се хармонизира прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО, с цел да се гарантира непрекъснато осигуряване на безопасно и ефикасно обслужване на въздушното движение в рамките на единното европейско небе.
(2)
В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (3), на Евроконтрол бе даден мандат да подпомага Комисията при разработването на правила за прилагане, които установяват съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО, и хармонизират прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО.
(3)
В съответствие с член 1, параграф 3 и член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и с член 2 от Регламент (ЕО) № 216/2008, инициативата за единното европейско небе следва да подпомогне държавите членки в изпълнението на техните задължения съгласно Чикагската конвенция от 1944 г. за международно гражданско въздухоплаване (наричана по-нататък „Чикагската конвенция“), като осигури общо тълкуване и прилагане.
(4)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да се подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да се установят общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно осъществяване на управлението на въздушното движение. Тази цел е от особено значение за бързото въвеждане на функционалните блокове въздушно пространство в единното европейско небе.
(5)
Резултатите от работата, извършена от съвместната група, създадена от Комисията, Евроконтрол и ИКАО, която въз основа на подадената от държавите членки информация анализира и обобщи разликите между тях във връзка със стандартите на ИКАО относно правилата за полети и съответните разпоредби за аеронавигационно обслужване, потвърждават необходимостта от стандартизирането на общи правила и различия по отношение на единното европейско небе.
(6)
С оглед да се гарантира безопасно, ефективно и експедитивно международно въздушно движение и да се подпомогне установяването на функционални блокове въздушно пространство, всички участници в единното европейско небе следва да се придържат към общ набор от правила. Освен това от ключово значение за безопасността на трансграничните дейности е създаването на прозрачна регулаторна система, чрез която на участниците да може да се гарантира правна сигурност и предвидимост. За тази цел следва да бъдат установени стандартизирани правила за полети и съответни разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и те да бъдат допълнени при необходимост с документи с насоки и/или приемливи средства за осигуряване на съответствие.
(7)
За постигането на тези цели ИКАО следва да бъде уведомявана от държавите членки само за съвместно приети европейски разлики в области, които попадат в обхвата на правото на Съюза. Тези разлики следва да се установяват и наблюдават чрез постоянен процес.
(8)
Държавите членки, които са приели разпоредби, допълващи даден стандарт на ИКАО, следва да продължат да ги прилагат до приемането на съответните разпоредби на Съюза, ако те считат това за все още необходимо и при условие че тези допълнителни разпоредби не представляват разлика по Чикагската конвенция или спрямо действащото законодателство на Съюза.
(9)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат задълженията и правата на държавите членки над открито море, в съответствие с член 12 от Чикагската конвенция и особено с приложение 2 към Чикагската конвенция, както и задълженията на държавите членки и на Съюза съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право и задълженията на държавите членки по Конвенцията за международните правила за предпазване от сблъскване на море, 1972 г.
(10)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Рамковия регламент (ЕО) № 549/2004 регулаторната рамка за създаването на Единно европейско небе не обхваща военните операции и учения.
(11)
Съществуващият процес за изменение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО в рамките на Чикагската конвенция не се разглежда в настоящия регламент.
(12)
Разширяването на обхвата на компетенциите на EASA, така че те да включват безопасността на управлението на въздушното движение, изисква съгласуваност между разработването на правилата за прилагане съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008.
(13)
С цел да се осигури съгласуваност между транспонирането на разпоредбите на приложение 2 към Чикагската конвенция, изложени в настоящия регламент, и бъдещите разпоредби, произтичащи от други приложения към Чикагската конвенция, които ще бъдат включени в следващите етапи на работа, както и прилагането на бъдещите правила на Съюза, първоначалните разпоредби следва да бъдат преразгледани при необходимост.
(14)
При необходимост следва да се актуализират други елементи на законодателството на Съюза, за да се позовават на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Целта на настоящия регламент е да се установят общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, които да се прилагат за общото въздушно движение в обхвата на Регламент (ЕО) № 551/2004.
2. Настоящият регламент се прилага по-специално за ползватели на въздушното пространство и въздухоплавателни средства, участващи в общото въздушно движение:
а)
експлоатирани в посока на, в границите на, или извън Съюза;
б)
с национални и регистрационни знаци на държава - членка на Съюза, и експлоатирани във всякакво въздушно пространство по начин, който да не противоречи на правилата, публикувани от страната, под чиято юрисдикция е територията, над която се прелита.
3. Настоящият регламент се прилага също така за компетентните органи на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и съответния наземен персонал, участващ в експлоатацията на въздухоплавателните средства.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„точност“ (accuracy) е степента на съответствие между прогнозната или измерената стойност и действителната стойност;
2.
„договор ADS-C“ (ADS-C agreement) е план за докладване, който определя условията за докладване на данни ADS-C (т.е. данните, изисквани от органа за обслужване на въздушното движение, и честотата на предаване на докладите ADS-C, които трябва да бъдат договорени, преди ADS-C да се използва в обслужването на въздушното движение);
3.
„консултативно въздушно пространство“ (advisory airspace) е въздушно пространство с определени размери или установен маршрут, в границите на което се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
4.
„консултативно трасе“ (advisory route) е установен маршрут, в границите на който се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
5.
„фигурен пилотаж“ (aerobatic flight) означава целенасочено изпълнявани маневри от въздухоплавателно средство, включващи внезапни изменения на пространствената му позиция, неестествена пространствена позиция или неестествено изменение на скоростта, които не са необходими за нормален полет или за обучение за свидетелства за правоспособност или квалификации, различни от тези за фигурен пилотаж;
6.
„летище“ (aerodrome) е определена зона (включително всички сгради, инсталации и оборудване) на земя или вода или на неподвижно съоръжение, неподвижно съоръжение в открито море или плаващо съоръжение, предназначена да бъде използвана, изцяло или частично, за кацане, излитане и движение на въздухоплавателни средства по повърхността;
7.
„обслужване по летищен контрол“ (aerodrome control service) означава обслужване по контрол на въздушното движение (КВД) по отношение на летищното движение;
8.
„летищна контролна кула“ (aerodrome control tower) е орган, създаден за осигуряване на обслужване по контрол на въздушното движение по отношение на летищното движение;
9.
„летищно движение“ (aerodrome traffic) е всяко движение по маневрената площ на летището и всички полети на въздухоплавателни средства в района на дадено летище. Въздухоплавателните средства, експлоатирани в района на дадено летище, включват, но не само, въздухоплавателни средства, влизащи в летищния кръг на полетите или напускащи този кръг;
10.
„летищен кръг на полетите“ (aerodrome traffic circuit) е установен маршрут за полет на въздухоплавателните средства, летящи в района на дадено летище;
11.
„зона за летищно движение“ (aerodrome traffic zone) е въздушно пространство с определени размери, установено около летище за предпазване на летищното движение;
12.
„авиационна работа“ (aerial work) означава полет на въздухоплавателното средство, при който то се използва за специализирани услуги като услугите, свързани със селското стопанство, строителството, фотографията, топографските измервания, наблюдението и патрулирането, търсенето и спасяването, авиационната реклама и т.н.;
13.
„Аеронавигационна информация и публикация“ (Aeronautical Information Publication - AIP) е сборник, издаван или одобряван от дадена държава, който съдържа дългосрочна аеронавигационна информация от важно значение за въздушната навигация;
14.
„аеронавигационно мобилно обслужване“ (aeronautical mobile service) е мобилно обслужване между аеронавигационните станции и станциите на въздухоплавателните средства или между станциите на въздухоплавателните средства, в което могат да участват станциите на средствата за спасяване; в това обслужване могат да участват и аварийни радиопредаватели за указване на местоположение, които работят на специалните честоти, използвани при бедствия и аварии;
15.
„аеронавигационна станция“ (aeronautical station) е наземна станция за аеронавигационно мобилно обслужване. В някои случаи аеронавигационната станция може да бъде разположена на борда на плавателен съд или на платформа в морето;
16.
„самолет“ (aeroplane) е задвижвано от силова установка по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, получаващо подемната си сила в полет главно от аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при определени условия на полета;
17.
„бордова система за избягване на опасни сближения във въздуха“ (airborne collision avoidance system - ACAS) е система на борда на въздухоплавателното средство, използваща сигналите от транспондера за вторичен обзорен радар (SSR), която функционира независимо от наземното оборудване и предоставя на пилота информация за потенциално конфликтна ситуация с въздухоплавателни средства, оборудвани с транспондери за вторичен обзорен радар;
18.
„въздухоплавателно средство“ (aircraft) е всяка машина, която може да се поддържа в атмосферата от реакциите на въздуха, различни от реакциите на въздуха срещу земната повърхност;
19.
„адрес на въздухоплавателно средство“ (aircraft address) е уникална комбинация от 24 бита, служеща за обозначаване на въздухоплавателно средство за целите на връзката въздух - земя, навигацията и обзора;
20.
„наблюдение от въздухоплавателно средство“ (aircraft observation) е оценката на един или повече метеорологични елементи, извършена от въздухоплавателно средство в полет;
21.
„информация за полетите и метеорологичните условия (AIRMET)“ е информацията, издавана от метеорологична служба за следене за наличие или очаквана поява на определени метеорологични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полетите на въздухоплавателни средства на малки височини и които не са били вече включени в прогнозата, предназначена за полети на малки височини в съответния район за полетна информация или негов подрайон;
22.
„връзка въздух - земя“ (air-ground communication) е двупосочна връзка между въздухоплавателни средства и станции или пунктове, разположени на земната повърхност;
23.
„контролна радиостанция въздух - земя“ (air-ground control radio station) е аеронавигационна далекосъобщителна станция, предназначена главно за осигуряване на връзката по провеждането на полетите и управлението на въздухоплавателните средства в даден район;
24.
„доклад за полет“ (air-report) означава доклад от въздухоплавателно средство в полет, изготвен в съответствие с изискванията за местоположение и докладване за експлоатация и/или за метеорологични условия.
25.
„рулиране по въздуха“ (air-taxiing) е движение на вертолет или друго вертикално излитащо и кацащо въздухоплавателно средство над повърхността на летището обикновено при наличие на земен ефект с пътна скорост, по-малка от 37 км/ч (20 kts);
26.
„въздушно движение“ (air traffic) означава всички въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на дадено летище;
27.
„консултативно обслужване на въздушното движение“ (air traffic advisory service) е обслужване, предоставяно в консултативно въздушно пространство за осигуряване на сепарация, доколкото това практически е възможно, между въздухоплавателни средства, изпълняващи полети съгласно полетен план по правилата за полети по прибори;
28.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ (air traffic control clearance) е разрешение за дадено въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
29.
„инструкция за контрол на въздушното движение“ (air traffic control instruction) означава разпореждания, издадени от контрола на въздушното движение с цел да се изиска предприемането на конкретно действие от даден пилот;
30.
„обслужване по контрол на въздушното движение“ (air traffic control service) е обслужване, предоставяно с цел:
а)
предотвратяване на сблъскване:
1)
между въздухоплавателни средства; и
2)
между въздухоплавателни средства и препятствия по маневрената площ на летището; както и
б)
подреждане и поддържане на последователен поток на въздушното движение;
31.
„орган за контрол на въздушното движение“ (air traffic control unit) е общ термин, означаващ в различните случаи районен контролен център, орган за контрол на подхода или летищна контролна кула;
32.
„обслужване на въздушното движение (ОВД)“ (air traffic service - ATS) е общ термин с различно значение според случая - полетно-информационно обслужване, аварийно-оповестително обслужване, консултативно обслужване на въздушното движение, контрол на въздушното движение (контрол на района, контрол на подхода или контрол на летищното движение);
33.
„въздушни пространства на обслужване на въздушното движение“ (air traffic services airspaces) означава въздушни пространства с определени размери и азбучно обозначение, в които могат да се осъществяват определени видове полети и за които са установени обслужване на въздушното движение и правила за експлоатация;
34.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services reporting office) е орган, създаден с цел получаване на представените преди излитане доклади, свързани с обслужването на въздушното движение, и полетни планове;
35.
„орган за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services unit) е общ термин, означаващ в различните случаи орган за контрол на въздушното движение, център за полетна информация, летищен орган за полетно-информационно обслужване или пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение;
36.
„въздушен път“ (airway) e контролирано въздушно пространство (или негова част) с формата на коридор;
37.
„аварийно-оповестително обслужване“ (alerting service) е обслужване, предоставяно с цел уведомяване и оказване на необходимото съдействие на съответните организации, за въздухоплавателни средства, нуждаещи се от помощта на службите за търсене и спасяване;
38.
„резервно летище“ (alternate aerodrome) е летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, когато стане невъзможно или непрепоръчително то да продължи полета си към летището на местоназначение или да кацне на него. Резервните летища включват, както следва:
а)
„резервно летище при излитане“ (take-off alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, ако възникне необходимост от това непосредствено след излитане и няма възможност да бъде използвано летището на излитане;
б)
„резервно летище по маршрута“ (en-route alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, след като при полета по маршрута си е попаднало в нестандартни условия или аварийно състояние;
в)
„резервно летище по маршрута при ETOPS полети“ (ETOPS en-route alternate) е пригодно и подходящо резервно летище, на което даден самолет може да извърши кацане, след като при ETOPS полет по маршрута си е претърпял спиране на двигател или е попаднал в други нестандартни условия или аварийно състояние;
г)
„резервно летище на летището на кацане“ (destination alternate) е резервно летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, ако стане невъзможно или непрепоръчително то да кацне на летището на местоназначение;
39.
„абсолютна височина“ (altitude) е вертикалното разстояние, измерено от средното морско равнище (mean sea level - MSL) до определено ниво, точка или обект, приет за точка;
40.
„обслужване по контрол на подхода“ (approach control service) е обслужване по контрол на въздушното движение за долитащи или отлитащи контролирани полети;
41.
„орган за контрол на подхода“ (approach control unit) е орган за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети, долитащи към или отлитащи от едно или повече летища;
42.
„перон“ (apron) е определен район, предназначен за разполагане на въздухоплавателни средства с цел качване или слизане на пътници, товарене или разтоварване на пощенски пратки или товари, зареждане с гориво, паркиране или техническо обслужване;
43.
„районен контролен център (РКЦ)“ (area control centre - ACC) е орган, създаден за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролираните райони под същата юрисдикция;
44.
„обслужване по контрол на района“ е обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролирани райони;
45.
„зонална навигация“ (area navigation - RNAV) означава метод за навигация, който позволява полета на въздухоплавателни средства по всякакъв желан маршрут в обхвата на наземни или космически помощни средства за навигация, или в границите на възможностите на автономни помощни средства, или комбинация от двете;
46.
„трасе за ОВД“ (ATS route) е определен маршрут, предназначен за направляване на потока въздушно движение за нуждите на обслужването на въздушното движение;
47.
„автоматичен зависим обзор - радиопредаване“ (automatic dependent surveillance - broadcast (ADS-B) е метод, по който въздухоплавателни средства, летищни превозни средства и други обекти могат автоматично в режим на радиопредаване да предават и/или приемат по съответна линия данни за идентификация, местонахождение и допълнителни данни при необходимост;
48.
„автоматичен зависим обзор - контракт“ (automatic dependent surveillance - contract (ADS-C) е средство, чрез което по линия за предаване на данни се обменя информация за условията на договор ADS-C между наземната система и въздухоплавателното средство, като се уточнява при какви условия ще започне предаването на доклади ADS-C и какви данни ще се съдържат в тях;
49.
„автоматична информация за летищен терминал (automatic terminal information service - ATIS)“ е автоматично предоставяне на текуща, рутинна информация на пристигащи и заминаващи въздухоплавателни средства в продължение на 24 часа или на определена част от нея:
а)
„автоматична информация за летищен терминал по линия за предаване на данни (Data link-automatic terminal information service (D-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством линия за предаване на данни;
б)
„гласова автоматична информация за летищен терминал (Voice-automatic terminal information service (Voice-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством непрекъснато повтарящо се гласово предаване;
50.
„долна граница на облачността“ (ceiling) е височината над земята или водата на долната граница на най-ниския облачен слой, намиращ се по-ниско от 6 000 m (20 000 ft) и закриващ повече от половината небе;
51.
„точка за преминаване“ (change-over point) е точката, в която дадено въздухоплавателно средство, изпълняващо полет по отсечка от трасе за ОВД, определено чрез високочестотни всенасочени радиопредаватели, се очаква да прехвърли основната си навигационна ориентация от средството зад него към средството пред него;
52.
„граница за действие на разрешението“ (clearance limit) означава точката, до която даденото на въздухоплавателното средство разрешение по контрол на въздушното движение е валидно;
53.
„облак от значение за експлоатацията“ (cloud of operational significance) е облак с височина на долната граница на облаците под 1 500 m (5 000 ft) или под най-голямата минимална секторна височина над морското равнище, като се взема по-голямата от двете стойности, или купесто-дъждовен облак или мощен купест облак на всякаква височина;
54.
„код (SSR)“ (code SSR) е номер, присвоен на конкретен многоимпулсен сигнал за отговор, предаван от транспондера в режим А или режим С;
55.
„компетентен орган“ (competent authority) e орган, определен от държавата членка за компетентен да осигури съответствие с изискванията на настоящия регламент;
56.
„контролиран район“ (control area) е контролирано въздушно пространство, простиращо се нагоре от определена граница над земната повърхност;
57.
„контролирано летище“ (controlled aerodrome) е летище, на което се осигурява обслужване по контрол на летищното движение, независимо дали е налице или не контролирана зона;
58.
„контролирано въздушно пространство“ (controlled airspace) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява обслужване по контрол на въздушното движение в съответствие с класификацията на въздушното пространство;
59.
„контролиран полет“ (controlled flight) е всеки полет, който е предмет на разрешение по контрол на въздушното движение;
60.
„връзка между ръководителите на полети и пилотите чрез линия за предаване на данни“ (controller-pilot data link communications (CPDLC)“ е средство за комуникация между ръководителя на полети и пилота по линия за предаване на данни за целите на контрола на въздушното движение (КВД);
61.
„контролирана зона“ (control zone) е контролирано въздушно пространство, простиращо се от земната повърхност нагоре до определена горна граница;
62.
„крейсерски набор“ (cruise climb) е пилотиране на самолет в крейсерски режим, осигуряващо нарастване на абсолютната височина при намаляване масата на самолета;
63.
„крейсерско ниво“ (cruising level) е ниво, поддържано в продължение на значителна част от полета;
64.
„текущ полетен план (current flight plan - CPL)“ е полетен план, включващ възможните промени, предизвикани от последващи разрешения;
65.
„опасна зона“ (danger area) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което за посочени периоди от време може да се осъществява дейност, представляваща опасност за полетите на въздухоплавателни средства;
66.
„връзка по линия за предаване на данни“ (data link communications) е форма на комуникация, предназначена за обмен на съобщения по линия за предаване на данни;
67.
„стойност“ (datum) означава количество или набор от количества, които могат да служат за справка или като база за изчисляване на други количества;
68.
„разрешение от по-низшестоящ орган“ (downstream clearance) означава разрешение, издадено на въздухоплавателно средство от орган за контрол на въздушното движение, който не е настоящият контролиращ орган на това въздухоплавателно средство;
69.
„разчетно изтекло време“ (estimated elapsed time) е разчетното време, необходимо за придвижване от една основна точка до друга;
70.
„разчетно време за начало на движението“ (estimated off-block time) е разчетното време, в което самолетът ще започне движение, свързано с излитане;
71.
„разчетно време на долитане“ (estimated time of arrival) означава за полети по правилата за полети по прибори (ППП) разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над точка, определена с използване на навигационни помощни средства, от която започва процедурата за кацане по прибори, а при отсъствие на навигационни помощни средства, свързани с това летище - времето, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището. За полети, изпълнявани по правилата за визуални полети (ПВП), това е разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището;
72.
„предполагаемо време на подход“ (expected approach time) е времето, в което органът за КВД очаква долитащо със закъснение въздухоплавателно средство, задържано над точката за изчакване, да я напусне, за да завърши подхода си за кацане. Действителното време на напускане на точката за изчакване ще зависи от разрешението за подход;
73.
„попълнен полетен план“ (filed flight plan - FPL) е план за полета във вида, представен на органа за обслужване на въздушното движение, попълнен от пилота или упълномощено лице, без каквито и да са последващи промени;
74.
„член на летателния екипаж“ (flight crew member) е правоспособен член на екипажа, на когото са възложени задължения от съществено значение за експлоатацията на дадено въздухоплавателно средство през полетното дежурство;
75.
„център за полетна информация“ (flight information centre) е орган, създаден за осигуряване на полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
76.
„район за полетна информация“ (flight information region) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
77.
„полетно-информационно обслужване“ (flight information service) е обслужване, предоставяно с цел подпомагане и даване на полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите;
78.
„полетно ниво“ (flight level - FL) е повърхност на постоянно атмосферно налягане, отнесена към специфична стойност на налягане, 1013,2 хектопаскала (hPa), и отделена от други такива повърхности посредством определени интервали от налягане;
79.
„полетен план“ (flight plan) е специфична информация, предоставяна на органите за обслужване на въздушното движение, отнасяща се за предстоящ полет или част от полет на въздухоплавателно средство;
80.
„видимост в полет“ (flight visibility) е видимостта от пилотската кабина на въздухоплавателното средство по направление на полета;
81.
„прогноза“ (forecast) е описание на метеорологичните условия, очаквани в конкретен момент или в период от време в определен район или част от въздушното пространство;
82.
„приземна видимост“ (ground visibility) е видимост на летището, докладвана от упълномощен наблюдател или от автоматични системи;
83.
„курс“ (heading) е направлението на надлъжната ос на въздухоплавателното средство, изразявано обикновено в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния, компасния или условния меридиан);
84.
„относителна височина“ (height) е вертикалното разстояние до дадено ниво, точка или обект, приет за точка, измерено от определена отправна точка;
85.
„вертолет“ (helicopter) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет главно чрез реакция на въздуха с един или няколко носещи винта, завъртани от силова установка около оси, намиращи се в приблизително вертикално положение;
86.
„въздушно пространство над открито море“ (high seas airspace) е въздушното пространство извън това над сухоземна територия и териториални морета, както е посочено в Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, Монтего Бей, 1982 г.);
87.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
88.
„полет по ППП“ (IFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за полети по прибори;
89.
„ПМУ“ (IMC) е съкращението, използвано за обозначаване на приборни метеорологични условия;
90.
„процедура за подход по прибори“ (instrument approach procedure - IAP) е поредица от предварително определени маневри, изпълнени по прибори съгласно изискванията за предпазване от препятствия, започваща от точката за начален подход или, ако е приложимо, от началото на определен маршрут за кацане (схема за долитане) и завършваща в точка, в която може да се извърши кацане, или ако такова не се извърши, в точка, за която са валидни критериите за минималната безопасна височина над препятствията при изчакване или по маршрута. Процедурите за подход по прибори се класифицират, както следва:
а)
процедура за неточен подход (Non-precision approach - NPA) е процедура за подход по прибори, при която се използва странично насочване, но не и вертикално насочване;
б)
процедура за подход с вертикално насочване (Approach procedure with vertical guidance - APV) е процедура по прибори, при която се използва странично и вертикално насочване, но не отговаря на изискванията, установени за точен подход и кацане;
в)
процедура за точен подход (Precision approach - PA) е процедура за подход по прибори, като се използва точно странично и вертикално насочване с минимуми, определени от категорията на експлоатация;
91.
„приборни метеорологични условия (ПМУ)“ (instrument meteorological conditions - IMC) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, като те са по-малки от минималните, установени за визуални метеорологични условия;
92.
„зона за кацане“ (landing area) е частта от работната площ, която е предназначена за кацане или излитане на въздухоплавателни средства;
93.
„ниво“ (level) е общ термин, отнасящ се до вертикалното положение на въздухоплавателно средство в полет, като в различни случаи може да означава относителна височина, абсолютна височина или полетно ниво;
94.
„маневрена площ“ (maneuvering area) е частта от летището, изключваща перона, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства;
95.
„режим (SSR)“ (mode (SSR) е условен индикатор, отнасящ се към специфични функции на запитващите сигнали, предавани от запитващите устройства на вторичните обзорни радари. Съществуват четири режима, посочени в приложение 10 на ИКАО: A, C, S и смесен режим;
96.
„работна площ“ (movement area) е частта от летището, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства, състояща се от маневрената площ и перона(ите);
97.
„нощ“ (night) е периодът между края на вечерния граждански полумрак и началото на сутрешния граждански полумрак. Когато центърът на слънчевия диск достигне позиция на 6 градуса под хоризонта, гражданският полумрак завършва вечер и започва сутрин;
98.
„препятствие“ (obstacle) са всички неподвижни (временни или постоянни) и подвижни обекти или части от тях, които:
а)
са разположени в зона, предназначена за движение на въздухоплавателни средства по повърхността; или
б)
се възвишават над определена повърхност, предназначена да осигури безопасността на въздухоплавателни средства в полет; или
в)
се намират извън горепосочените повърхности и са били оценени като опасни за въздухоплаването;
99.
„оперативна площадка“ (operating site) е площадка, избрана от оператора или командира за кацане, излитане и/или подемно-товарни операции;
100.
„командир“ (pilot-in-command) е пилотът, определен от оператора, а при въздухоплаване с общо предназначение - от собственика, да ръководи и да отговаря за безопасното изпълнение на полета;
101.
„барометрична височина“ (pressure-altitude) е атмосферно налягане, изразено в абсолютна височина, съответстваща на това налягане в стандартна атмосфера съгласно определението в приложение 8, част 1 към Чикагската конвенция;
102.
„неразрешена употреба на вещества“ (problematic use of substances) е употребата на едно или няколко психоактивни вещества от авиационния персонал по начин, който:
а)
представлява пряка опасност за употребилия ги или застрашава живота, здравето и благополучието на други хора; и/или
б)
причинява или задълбочава проблеми или разстройства от професионален, социален, психически или физически характер;
103.
„забранена зона“ (prohibited area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателни средства са забранени;
104.
„психоактивни вещества“ (psychoactive substances) са алкохолът, опиоидите, канабиноидите, успокоителните и приспивателните, кокаинът, другите психостимуланти, халюциногените и летливите разтворители, като се изключват кафето и тютюнът;
105.
„радар“ (radar) е устройство за радиооткриване, което осигурява информация за отдалечеността, азимута и/или височината на обекти;
106.
„задължителна радиозона“ (radio mandatory zone - RMZ) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което наличието и експлоатацията на радиооборудване са задължителни;
107.
„радионавигационно обслужване“ е обслужване, предоставящо посредством едно или повече радионавигационни средства насочваща информация или данни относно местоположението с цел ефикасна и безопасна експлоатация на въздухоплавателни средства;
108.
„радиотелефония“ (radiotelephony) e форма на радиовръзка, предназначена главно за обмен на информация в речева форма;
109.
„повтарящ се полетен план“ (repetitive flight plan - RPL) е полетен план за често повтарящи се, серийни, изпълнявани по разписание полети с еднакви основни елементи, представен от оператора, за съхранение и многократна употреба от органи за обслужване на въздушното движение;
110.
„точка за доклад“ (reporting point) е определено географско място, спрямо което може да бъде докладвано местоположението на въздухоплавателно средство;
111.
„ограничена зона“ (restricted area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателните средства са ограничени съгласно определени условия;
112.
„отсечка от маршрута“ (route segment) означава маршрут или част от маршрут на полет обикновено без междинно спиране;
113.
„писта за излитане и кацане (ПИК)“ (runway) е определен правоъгълен участък от наземно летище, подготвен за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
114.
„място за изчакване при пистата за излитане и кацане“ (runway-holding position) е определено място, осигуряващо защита на пистата за излитане и кацане, повърхността за ограничение на препятствията и критичната/чувствителната зона на системите ILS/MLS, на което рулиращите въздухоплавателни средства и превозните средства трябва да спрат и да изчакат, освен ако не е указано друго от летищната контролна кула;
115.
„хоризонтална видимост на пистата за излитане и кацане“ (runway visual range - RVR) е разстоянието, до което пилотът на въздухоплавателно средство, намиращо се на осовата линия на пистата за излитане и кацане, може да види маркировъчните знаци на повърхността на пистата или светлините, които я ограничават или маркират осовата ѝ линия;
116.
„персонал, свързан с безопасността“ (safety-sensitive personnel) означава лица, които могат да застрашат безопасността на въздухоплаването, ако те изпълняват своите задължения и функции по неправилен начин, като към тях спадат, но не само, членовете на екипажа, персоналът по техническо обслужване на въздухоплавателните средства и ръководителите на полети;
117.
„планер“ (sailplane) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет чрез аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при полета, чийто свободен полет не зависи от двигател, т.е. включително делтапланери, парапланери и други аналогични въздухоплавателни средства;
118.
„вторичен обзорен радар“ (secondary surveillance radar - SSR) е радарна система за наблюдение, използваща предаватели/приемници (запитващи устройства) и транспондери;
119.
„информация SIGMET“ (SIGMET information) е информацията, която се публикува от дадена метеорологична служба за наблюдение относно възникването или очакваното възникване на специфични климатични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полета на въздухоплавателно средство;
120.
„сигнална площадка“ (signal area) е площадка на летището, използвана за разполагане на земна сигнализация;
121.
„основна точка“ (significant point) е определено географско място, използвано при определяне на трасе за ОВД или маршрута на полета на въздухоплавателно средство, както и за други цели на навигацията и ОВД;
122.
„полет по особени правила за визуални полети“ (special VFR flight) е полет по правила за визуални полети, разрешен от орган за контрол на въздушното движение за изпълнение в границите на контролирана зона при метеорологични условия, които са по-лоши от визуалните метеорологични условия (ВМУ);
123.
„отклонено въздухоплавателно средство“ (strayed aircraft) е въздухоплавателно средство, което се е отклонило значително от своята планирана пътна линия или което докладва, че се е изгубило;
124.
„обзорен радар“ (surveillance radar) е радарно оборудване, използвано за определяне на местоположението на дадено въздухоплавателно средство по разстояние и азимут;
125.
„рулиране“ (taxiing) е движение на въздухоплавателно средство на собствена тяга по повърхността на летище или оперативна площадка, с изключение на излитане и кацане;
126.
„път за рулиране“ (taxiway) е определен път на сухопътно летище, предназначен за рулиране на въздухоплавателни средства и служещ за връзка между отделните части на летището, включително:
а)
пътека за рулиране на въздухоплавателното средство към стоянката (aircraft stand taxilane), която е част от перона, обозначена е като път за рулиране и е предназначена за осигуряване само на достъпа на въздухоплавателни средства до стоянките;
б)
перонен път за рулиране (apron taxiway), който е част от системата от пътеки за рулиране, разположен е на перона и е предназначен да осигури маршрута на рулиране през перона;
в)
път за рулиране за бързо излизане (rapid exit taxiway), който е път за рулиране, свързан с ПИК под остър ъгъл, позволяващ на кацащите самолети излизане от ПИК с по-голяма скорост отколкото по други извеждащи пътеки за рулиране, като по този начин се свежда до минимум времето на заемане на ПИК;
127.
„територия“ (territory) означава сухопътната територия и прилежащите ѝ териториални води, по отношение на които дадена държава има суверенни права, сюзеренна власт, протекция или мандат;
128.
„праг“ (threshold) е началото на частта от пистата, която е използваема за кацане;
129.
„общо разчетно изтекло време“ (total estimated elapsed time) означава:
а) за полети по правилата за полети по прибори- разчетното време, необходимо от излитането до прелитането над определена с навигационни средства зададена точка, от която се предвижда да започне процедурата на подхода за кацане по прибори, а ако няма навигационно средство, свързано с летището на местоназначение - до долитането над летището на местоназначение;
б) за полети по правилата за визуални полети (ПВП)- разчетното време от излитането до долитането над летището на местоназначение;
130.
„пътна линия“ (track) е проекцията на траекторията на полета на въздухоплавателно средство върху земната повърхност, направлението на която във всяка нейна точка обикновено се изразява в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния или условния меридиан);
131.
„препоръка за предотвратяване на сблъскване“ (traffic avoidance advice) е препоръка за маневриране, дадена от орган за обслужване на въздушното движение с цел да се помогне на пилота да избегне сблъскване;
132.
„информация за движението“ (traffic information) е информация, давана от органа за обслужване на въздушното движение, предупреждаваща пилота за други известни или наблюдавани въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на летището, които могат да се намират близо до неговото местоположение или набелязан маршрут за полет, и помагаща на пилота да избегне сблъскване;
133.
„точка за предаване на контрола“ (transfer of control point) е определена точка, намираща се по маршрута на полета на въздухоплавателно средство, в която отговорността за обслужването на това въздухоплавателно средство по контрол на въздушното движение се предава от един контролен орган или позиция на следващия(ата);
134.
„преходна абсолютна височина“ (transition altitude) е абсолютната височина, на която или под която положението на дадено въздухоплавателно средство във вертикална плоскост се контролира по отношение на абсолютната височина;
135.
„преходно ниво“ (transition level) е най-ниското ниво над преходната абсолютна височина, което може да се използва за полет;
136.
„задължителна транспондерна зона“ (transponder mandatory zone - TMZ) означава въздушно пространство с определени размери, в което наличието и експлоатацията на транспондери за докладване на барометричната височина са задължителни;
137.
„неидентифицирано въздухоплавателно средство“ (unidentified aircraft) е въздухоплавателно средство, наблюдавано или докладвано да извършва полет в дадена зона, чиято идентичност не е установена;
138.
„безпилотен неуправляем аеростат“ (unmanned free balloon) е безмоторно, безпилотно въздухоплавателно средство, което е по-леко от въздуха и се намира в свободен полет;
139.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети.
140.
„полет по ПВП“ (VFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за визуални полети;
141.
„видимост“ (visibility) означава видимост за въздухоплавателни цели, която се определя от по-голямата стойност от:
а)
най-голямото разстояние, на което черен обект с подходящи размери, разположен в близост до повърхността, може да се види и разпознае, когато се наблюдава на светъл фон;
б)
най-голямото разстояние, на което светлини с интензитет около 1 000 кандели (cd) могат да се видят и идентифицират на неосветен фон;
142.
„визуални метеорологични условия“ (visual meteorological conditions) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, съответстващи на установените минимуми или по-високи от тях;
143.
„ВМУ“ (VMC) е съкращението, използвано за обозначаване на визуални метеорологични условия.
Член 3
Съответствие
Държавите членки гарантират съответствието с общите правила и разпоредби, посочени в приложението към настоящия регламент, без да се засягат разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в член 14 от Регламент (ЕО) № 216/2008, и предпазните мерки, съдържащи се в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 4
Дерогации за специални операции
1. По искане на правни субекти, извършващи определени дейности, компетентните органи могат да предоставят на тези субекти дерогации от специфичните изисквания на настоящия регламент за следните дейности от обществен интерес и за обучението, необходимо за безопасното осъществяване на дейностите:
а)
полицейски и митнически мисии;
б)
мисии за наблюдение на въздушното движение и преследване;
в)
мисии за екологичен контрол, осъществявани от държавни органи или от тяхно име;
г)
операции за търсене и спасяване;
д)
медицински полети;
е)
евакуации;
ж)
борба с пожари;
з)
дерогации, които са необходими, за да се гарантира сигурността на полетите на държавни ръководители, министри и държавни служители от подобен ранг.
2. Компетентният орган, разрешил дерогацията, информира EASA за нейното естество най-късно два месеца, след като дерогацията е одобрена.
3. Настоящият член се прилага, без да се засягат разпоредбите на член 3, и може да се прилага и в случаите, когато дейностите, изброени в параграф 1, не могат да бъдат извършени като оперативно въздушно движение или когато те не могат по друг начин да се ползват от разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в настоящия регламент.
Член 5
Разлики
1. След влизането в сила на настоящия регламент и най-късно до датата, на която той става приложим, държавите членки:
а)
официално уведомяват ИКАО, че всички нотифицирани преди разлики по отношение на стандартите и препоръчаните практики на ИКАО, които попадат в обхвата на настоящия регламент, са оттеглени с изключение на тези, които се отнасят до основни интереси от политиката за сигурност и отбрана на държавите членки в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
уведомяват ИКАО за общоприетите разлики, съдържащи се в допълнението към приложението към настоящия регламент.
2. В съответствие с приложение 15 към Чикагската конвенция всяка държава членка публикува чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“ общоприетите разлики, за които е уведомена ИКАО в съответствие с параграф 1, буква б) от настоящия член, както и всякакви други разпоредби, необходими по съображения за въздушна отбрана и сигурност на местно ниво в съответствие с параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 6
Следене на измененията
1. След влизането в сила на настоящия регламент Комисията установява, с подкрепата на Евроконтрол и EASA, постоянен процес:
а)
за да се гарантира, че всички изменения, приети в рамките на Чикагската конвенция, които са от значение по отношение на предмета на настоящия регламент, се следят и анализират; както и
б)
за изготвяне при необходимост на предложения за изменения в приложението към настоящия регламент.
2. Разпоредбите на член 5 от настоящия регламент, отнасящи се до оттегляне на разлики, уведомяване за тях и публикуване в сборника „Аеронавигационна информация и публикация“, и на член 7 във връзка с изменения в приложението се прилагат по целесъобразност.
Член 7
Изменения в приложението
1. Внасянето на изменения в приложението се извършва в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
2. Измененията, посочени в параграф 1, могат да включват, но не само: изменения, необходими за гарантиране на последователността на правните разпоредби по време на бъдещо разширяване на съдържанието на настоящия регламент със съответни разпоредби на приложения и документи на ИКАО, различни от приложение 2, или промени, произтичащи от актуализирането на самите горепосочени приложения и документи на ИКАО или от промените в съответната съюзна правна уредба.
Член 8
Преходни и допълнителни мерки
1. Държави членки, приели преди влизането в сила на настоящия регламент разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, трябва да гарантират, че те са в съответствие с настоящия регламент.
2. За целите на настоящия член тези разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, не представляват разлика по Чикагската конвенция. Държавите членки публикуват тези допълнителни разпоредби, както и цялата уредба, оставена на решението на компетентен орган по силата на настоящия регламент, чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Те също така информират Комисията и EASA най-късно два месеца след влизането в сила на настоящия регламент, или при приемането на допълнителната разпоредба.
Член 9
Изисквания за безопасност
1. След влизането в сила на настоящия регламент и без да се засягат разпоредбите на член 7 държавите членки гарантират с цел поддържане или повишаване на съществуващите нива на безопасност, че в рамките на процес на управление на безопасността, обхващащ всички аспекти на прилагането на настоящия регламент, се извършва оценка на безопасността относно плана за прилагане която включва установяване на опасностите, оценка и ограничаване на риска, и която предхожда осъществяването на промени в прилаганите преди процедури. Това ограничаване може да включва прилагането на член 3.
Член 10
Изменения в регламенти (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 1265/2007, (ЕС) № 255/2010 и в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011
1. Регламент (ЕО) № 730/2006 се изменя, както следва:
а)
параграфи 3 и 4 от член 2 се заменят със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
4.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
2. Регламент (ЕО) № 1033/2006 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 2, точка 8 се заменя със следния текст:
„8.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“
б)
член 3, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Разпоредбите, посочени в приложението, се прилагат при предаването, приемането и разпространението на полетните планове за всеки полет, предмет на настоящия регламент, и при всички промени на основните позиции в полетен план в предполетна фаза в съответствие с настоящия регламент.“;
в)
заглавието и точка 1 от приложението се заменят със следния текст:
„Разпоредби, посочени в член 3, параграф 1
1.
Раздел 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012 на Комисията (4).
3. Регламент (ЕО) № 1794/2006 се изменя, както следва:
а)
букви в) и г) от член 2 се заменят със следния текст:
„в)
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
г)
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
4. Регламент (ЕО) № 1265/2007 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 5 се заменя със следния текст:
„5.
„полети, изпълнявани по правилата за визуални полети“ (полети по ПВП) означава всички полети, изпълнявани по правилата за визуални полети;“.
5. Регламент (ЕС) № 255/2010 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 3 се заменя със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“.
6. Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 се изменя, както следва:
а)
позоваването в приложение II, точка 4, буква а) на „приложение 2 относно правилата за полети, 10-о издание от юли 2005 г.“ се заменя с позоваване на „Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012.“;
б)
позоваването в приложение II, точка 4, буква в), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“;
в)
позоваването в приложение III, точка 2, буква б), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“.
Член 11
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 4 декември 2012 г.
2. Чрез дерогация от втора алинея от параграф 1 държавите членки могат да решат да не прилагат разпоредбите на настоящия регламент до 4 декември 2014 г.
Когато държава членка се възползва от тази възможност, тя уведомява Комисията и EASA в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 за причините за дерогацията и нейната продължителност, както и за предвиждания график за прилагане на настоящия регламент.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 септември 2012 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 923/2012 DE LA COMISIÓN
de 26 de septiembre de 2012
por el que se establecen el reglamento del aire y disposiciones operativas comunes para los servicios y procedimientos de navegación aérea, y por el que se modifican el Reglamento de Ejecución (UE) no 1035/2011 y los Reglamentos (CE) no 1265/2007, (CE) no 1794/2006, (CE) no 730/2006, (CE) no 1033/2006 y (UE) no 255/2010
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 551/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 10 de marzo de 2004, relativo a la organización y utilización del espacio aéreo en el cielo único europeo (Reglamento del espacio aéreo) (1), y, en particular, su artículo 4, letras a) y b),
Visto el Reglamento (CE) no 216/2008 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de febrero de 2008, sobre normas comunes en el ámbito de la aviación civil y por el que se crea una Agencia Europea de Seguridad Aérea (2) (Reglamento de base de la EASA), y, en particular sus artículos 8 y 8 ter, así como su anexo V ter,
Considerando lo siguiente:
(1)
En virtud del Reglamento (CE) no 551/2004 y del Reglamento (CE) no 216/2008, la Comisión debe elaborar normas de desarrollo a fin de adoptar disposiciones adecuadas sobre el reglamento del aire, en función de las normas y métodos recomendados de la Organización de Aviación Civil Internacional (OACI), y armonizar la aplicación de la clasificación del espacio aéreo de la OACI, para garantizar la prestación sin interrupción de servicios seguros y eficientes de tránsito aéreo en el marco del Cielo Único Europeo.
(2)
De conformidad con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento (CE) no 549/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 10 de marzo de 2004, por el que se fija el marco para la creación del cielo único europeo (3), se ha otorgado mandato a Eurocontrol para asistir a la Comisión en la elaboración de normas de desarrollo por las que se establezcan disposiciones adecuadas sobre el reglamento del aire, en función de las normas y métodos recomendados de la OACI, y armonizar la aplicación de la clasificación del espacio aéreo de la OACI.
(3)
De conformidad con el artículo 1, apartado 3, y el artículo 13 del Reglamento (CE) no 549/2004 y el artículo 2 del Reglamento (CE) no 216/2008, la iniciativa del Cielo Único Europeo debe asistir a los Estados miembros en el cumplimiento de sus obligaciones en virtud del Convenio de Chicago de 1944 sobre Aviación Civil Internacional (en lo sucesivo, «el Convenio de Chicago»), aportando una interpretación y aplicación comunes.
(4)
El objetivo del Reglamento (CE) no 551/2004 es apoyar el concepto de un espacio aéreo operativo más integrado en el marco de la política común de transportes y establecer los procedimientos comunes de diseño, planificación y gestión que garanticen el funcionamiento eficaz y seguro de la gestión del tránsito aéreo. Ese objetivo es especialmente importante para una aplicación rápida de los bloques funcionales de espacio aéreo en el Cielo Único Europeo.
(5)
Los resultados de la labor emprendida por el grupo mixto creado por la Comisión, Eurocontrol y la OACI, que realizó un listado de las diferencias nacionales registradas por los Estados miembros en lo que se refiere a las normas de la OACI sobre el reglamento del aire y las disposiciones correspondientes a los servicios de navegación aérea, apuntan a la necesidad de normalizar las normas comunes y las diferencias con respecto al Cielo Único Europeo.
(6)
Para garantizar un tránsito aéreo internacional seguro, eficaz y rápido y para apoyar la creación de bloques funcionales de espacio aéreo, todos los participantes en el Cielo Único Europeo deben suscribir un conjunto de normas comunes. Además, un factor clave para unas operaciones transfronterizas seguras es la creación de un sistema reglamentario transparente, que ofrezca a los protagonistas seguridad jurídica y previsibilidad. Para ello, debe establecerse un reglamento del aire normalizado y unas disposiciones operativas correspondientes normalizadas en lo que se refiere a los servicios y los procedimientos en la navegación aérea, que se completarán, si procede, con material orientativo y/o medios de cumplimiento aceptables.
(7)
Para alcanzar estos objetivos, los Estados miembros solo deben notificar a la OACI las diferencias europeas aceptadas de común acuerdo en ámbitos cubiertos por el Derecho de la Unión. Esas diferencias deben establecerse y controlarse mediante un proceso permanente.
(8)
Es preciso que los Estados miembros que hayan adoptado disposiciones adicionales para completar una norma OACI, siempre que se sigan considerando necesarias y que no constituyan una diferencia en virtud del Convenio de Chicago o del Derecho vigente de la Unión, continúen aplicándolas hasta que la Unión adopte las disposiciones adecuadas correspondientes.
(9)
La aplicación del presente Reglamento se entiende sin perjuicio de los derechos y obligaciones de los Estados miembros sobre alta mar, de conformidad con el artículo 12 del Convenio de Chicago y, en particular, del anexo 2 del Convenio de Chicago, así como de las obligaciones de los Estados miembros y de la Unión en virtud del Convenio de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar y de las obligaciones de los Estados miembros en virtud del Convenio sobre el Reglamento internacional para prevenir los abordajes, de 1972.
(10)
De conformidad con el artículo 1, apartado 2, del Reglamento marco (CE) no 549/2004, el marco reglamentario para la creación del Cielo Único Europeo no se aplica a las operaciones y entrenamiento militares.
(11)
El presente Reglamento no trata del proceso vigente para modificar las normas y métodos recomendados de la OACI en el marco del Convenio de Chicago.
(12)
La ampliación de la competencia de la EASA para incluir la seguridad de la gestión del tránsito aéreo requiere coherencia interna en la elaboración de normas de desarrollo en virtud de los Reglamentos (CE) no 551/2004 y (CE) no 216/2008.
(13)
A fin de garantizar la coherencia entre la incorporación de las disposiciones del anexo 2 del Convenio de Chicago expuestas en el presente Reglamento y las disposiciones futuras derivadas de otros anexos del ese mismo Convenio, que se incluirán en las próximas fases de trabajo, así como la aplicación de las normas futuras de la Unión, deben revisarse las disposiciones iniciales cuando resulte necesario.
(14)
En caso necesario, deben actualizarse otros actos legislativos de la Unión que sean aplicables al presente Reglamento.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
1. El objetivo del presente Reglamento es establecer el reglamento del aire y las disposiciones operativas comunes para los servicios y procedimientos de navegación aérea que serán aplicables al tránsito aéreo general dentro del ámbito de aplicación del Reglamento (CE) 551/2004.
2. El presente Reglamento se aplicará, en particular, a los usuarios del espacio aéreo y a las aeronaves dedicadas al tránsito aéreo general:
a)
que operen con destino a la Unión, dentro de la Unión o con origen en ella;
b)
que posean la nacionalidad y las marcas de matrícula de un Estado miembro de la Unión, y que operen en cualquier espacio aéreo siempre que no infrinjan las normas publicadas por el país que tenga jurisdicción sobre el territorio sobrevolado.
3. El presente Reglamento se aplicará asimismo a las autoridades competentes de los Estados miembros, a los proveedores de servicios de navegación aérea y al personal de tierra correspondiente dedicado a las operaciones de vuelo.
Artículo 2
Definiciones
A efectos del presente Reglamento, se entenderá por:
1) «exactitud»: el grado de conformidad entre el valor estimado o medido y el valor real;
2) «acuerdo ADS-C»: un plan de notificación que rige las condiciones de notificación de datos ADS-C (o sea, aquellos que exige la dependencia de servicios de tránsito aéreo, así como la frecuencia de dichas notificaciones, que deben acordarse antes de utilizar la ADS-C al suministrar los servicios de tránsito aéreo);
3) «espacio aéreo con servicio de asesoramiento»: un espacio aéreo de dimensiones definidas, o ruta designada, dentro de los cuales se proporciona servicio de asesoramiento de tránsito aéreo;
4) «ruta con servicio de asesoramiento»: una ruta designada a lo largo de la cual se proporciona servicio de asesoramiento de tránsito aéreo;
5) «vuelo acrobático»: las maniobras intencionadas de una aeronave que implican un cambio brusco en su actitud de vuelo, una actitud anómala, o aceleración anómala, no necesaria para el vuelo normal o de instrucción para licencias o habilitaciones diferentes a la habilitación de vuelo acrobático;
6) «aeródromo»: una zona definida (incluidos edificios, instalaciones y equipos) en tierra, en el agua o en una estructura fija, fijada extraterritorialmente o flotante para ser utilizada total o parcialmente para la salida, la llegada o el movimiento en superficie de aeronaves;
7) «servicio de control de aeródromo»: el servicio de control del tránsito aéreo para el tránsito de aeródromo;
8) «torre de control de aeródromo»: una dependencia establecida para facilitar servicio de control de tránsito aéreo al tránsito de aeródromo;
9) «tránsito de aeródromo»: todo el tránsito que tiene lugar en el área de maniobras de un aeródromo, y todas las aeronaves que vuelen en las inmediaciones del mismo; por aeronave que opere en las inmediaciones de un aeródromo se entiende también, aunque sin carácter restrictivo, toda aeronave que entre o salga de un circuito de tránsito del aeródromo;
10) «circuito de tránsito de aeródromo»: la trayectoria especificada que deben seguir las aeronaves al evolucionar en las inmediaciones de un aeródromo;
11) «zona de tránsito de aeródromo»: un espacio aéreo de dimensiones definidas establecido alrededor de un aeródromo para la protección del tránsito del aeródromo;
12) «trabajo aéreo»: una operación de vuelo en la que se utilice una aeronave para servicios especializados, por ejemplo en agricultura, construcción, fotografía, prospección, observación y patrullaje, búsqueda y salvamento, publicidad aérea, etc.;
13) «publicación de información aeronáutica (AIP)»: la publicación expedida por cualquier Estado, o con su autorización, que contiene información aeronáutica, de carácter duradero, indispensable para la navegación aérea;
14) «servicio móvil aeronáutico»: un servicio móvil entre estaciones aeronáuticas y estaciones de aeronave, o entre estaciones de aeronave, en el que pueden participar estaciones de embarcaciones de supervivencia; las estaciones de radiobaliza de localización de siniestros también pueden participar en ese servicio en las frecuencias de socorro y urgencia designadas;
15) «estación aeronáutica»: una estación terrestre del servicio móvil aeronáutico; en ciertos casos, una estación aeronáutica puede estar instalada, por ejemplo, a bordo de un barco o de una plataforma sobre el mar;
16) «avión»: un aerodino propulsado por motor, que debe su sustentación en vuelo principalmente a reacciones aerodinámicas ejercidas sobre superficies que permanecen fijas en determinadas condiciones de vuelo;
17) «sistema anticolisión de a bordo (ACAS)»: un sistema de aeronave basado en señales de transpondedor del radar secundario de vigilancia (SSR) que funciona independientemente del equipo instalado en tierra para proporcionar aviso al piloto sobre posibles conflictos entre aeronaves dotadas de transpondedores SSR;
18) «aeronave»: toda máquina que puede sustentarse en la atmósfera por reacciones del aire que no sean las reacciones del mismo contra la superficie de la tierra;
19) «dirección de aeronave»: una combinación única de 24 bits que se asigna a una aeronave para fines de comunicaciones aeroterrestres, navegación y vigilancia;
20) «observación de aeronave»: la evaluación de uno o más elementos meteorológicos realizada desde una aeronave en vuelo;
21) «información AIRMET»: la información emitida por una oficina de vigilancia meteorológica respecto a la presencia real o prevista de determinados fenómenos meteorológicos en ruta que puedan afectar a la seguridad operacional de los vuelos a baja altura y que no estaba ya incluida en el pronóstico emitido para los vuelos a baja altura en la región de información de vuelo en cuestión o en una subárea de la misma;
22) «comunicación aeroterrestre»: la comunicación en ambos sentidos entre aeronaves y estaciones o puntos en la superficie terrestre;
23) «estación de radio de control aeroterrestre»: una estación de telecomunicaciones aeronáuticas que, como principal responsabilidad, tiene a su cargo las comunicaciones relativas a la operación y control de aeronaves en determinada área;
24) «aeronotificación»: un informe procedente de una aeronave en vuelo preparado de conformidad con los requisitos de notificaciones de posición, operativas y/o meteorológicas;
25) «rodaje aéreo»: el movimiento de un helicóptero o VTOL por encima de la superficie de un aeródromo, normalmente con efecto de suelo y a una velocidad respecto al suelo normalmente inferior a 37 km/h (20 kt);
26) «tránsito aéreo»: todas las aeronaves que se hallan en vuelo, y las que circulan por el área de maniobras de un aeródromo;
27) «servicio de asesoramiento de tránsito aéreo»: un servicio que se suministra en el espacio aéreo con asesoramiento para que, dentro de lo posible, se mantenga la debida separación entre las aeronaves que operan según planes de vuelo IFR;
28) «autorización del control de tránsito aéreo»: autorización para que una aeronave proceda en condiciones especificadas por una dependencia de control de tránsito aéreo;
29) «instrucción del control de tránsito aéreo»: las directrices emitidas por el control de tránsito aéreo con el objeto de obligar a un piloto a realizar una acción determinada;
30) «servicio de control de tránsito aéreo»: un servicio suministrado con el fin de:
1)
entre aeronaves, y
2)
en el área de maniobras, entre aeronaves y obstáculos, y
31) «dependencia de control de tránsito aéreo»: expresión genérica que se aplica, según el caso, a un centro de control de área, a una dependencia de control de aproximación o a una torre de control de aeródromo;
32) «servicio de tránsito aéreo (ATS)»: expresión genérica que se aplica, según el caso, a los servicios de información de vuelo, alerta, asesoramiento de tránsito aéreo, control de tránsito aéreo (servicios de control de área, control de aproximación o control de aeródromo);
33) «clases de espacio aéreo de los servicios de tránsito aéreo»: partes del espacio aéreo de dimensiones definidas, designadas alfabéticamente, dentro de las cuales pueden realizarse tipos de vuelos específicos y para las que se especifican los servicios de tránsito aéreo y las reglas de operación;
34) «oficina de notificación de los servicios de tránsito aéreo»: una oficina creada con objeto de recibir los informes referentes a los servicios de tránsito aéreo y los planes de vuelo que se presentan antes de la salida;
35) «dependencia de servicios de tránsito aéreo»: expresión genérica que se aplica, según el caso, a una dependencia de control de tránsito aéreo, a un centro de información de vuelo, una dependencia de información de vuelo de aeródromo o a una oficina de notificación de los servicios de tránsito aéreo;
36) «aerovía»: área de control o parte de ella dispuesta en forma de corredor;
37) «servicio de alerta»: un servicio suministrado para notificar a los organismos pertinentes respecto a aeronaves que necesitan ayuda de búsqueda y salvamento, y auxiliar a dichos organismos según convenga;
38) «aeródromo de alternativa»: un aeródromo al que podría dirigirse una aeronave cuando fuera imposible o no fuera aconsejable dirigirse al aeródromo de aterrizaje previsto o aterrizar en el mismo; existen los siguientes tipos de aeródromos de alternativa:
a) «aeródromo de alternativa posdespegue»: un aeródromo de alternativa en el que podría aterrizar una aeronave si esto fuera necesario poco después del despegue y no fuera posible utilizar el aeródromo de salida;
b) «aeródromo de alternativa en ruta»: un aeródromo en el que podría aterrizar una aeronave si esta experimentara condiciones no normales o de emergencia en ruta;
c) «aeródromo de alternativa en ruta ETOPS»: un aeródromo de alternativa conveniente y adecuado en el que podría aterrizar una aeronave si esta experimentara una parada de los motores u otras condiciones no normales o de emergencia en ruta en una operación ETOPS;
d) «destino alternativo»: un aeródromo de alternativa al que podría dirigirse una aeronave cuando fuera imposible o no fuera aconsejable aterrizar en el aeródromo de aterrizaje previsto;
39) «altitud»: la distancia vertical entre un nivel, punto u objeto considerado como punto, y el nivel medio del mar (MSL);
40) «servicio de control de aproximación»: el servicio de control de tránsito aéreo para la llegada y salida de vuelos controlados;
41) «dependencia de control de aproximación»: dependencia establecida para facilitar servicio de control de tránsito aéreo a los vuelos controlados que lleguen a uno o más aeródromos o salgan de ellos;
42) «plataforma»: un área definida destinada a dar cabida a las aeronaves para los fines de embarque o desembarque de pasajeros, correo o carga, abastecimiento de combustible, estacionamiento o mantenimiento;
43) «centro de control de área (ACC)»: una dependencia establecida para facilitar servicio de control de tránsito aéreo a los vuelos controlados en las áreas de control bajo su jurisdicción;
44) «servicio de control de área»: el servicio de control de tránsito aéreo para los vuelos controlados en las áreas de control;
45) «navegación de área (RNAV)»: un método de navegación que permite la operación de aeronaves en cualquier trayectoria de vuelo deseada, dentro de la cobertura de las ayudas para la navegación basadas en tierra o en el espacio, o dentro de los límites de capacidad de las ayudas autónomas, o una combinación de ambas;
46) «ruta ATS»: una ruta especificada que se ha designado para canalizar la corriente del tránsito según sea necesario para proporcionar servicios de tránsito aéreo;
47) «vigilancia dependiente automática - radiodifusión (ADS-B)»: un medio por el cual las aeronaves, los vehículos de aeródromo y otros objetos pueden transmitir y/o recibir, en forma automática, datos como identificación, posición y datos adicionales, según corresponda, en modo de radiodifusión mediante enlace de datos;
48) «vigilancia dependiente automática - contrato (ADS-C)»: un medio que permite al sistema de tierra y a la aeronave establecer, mediante enlace de datos, las condiciones de un acuerdo ADS-C, en el cual se indican las condiciones en que han de iniciarse los informes ADS-C, así como los datos que deben figurar en los mismos;
49) «servicio automático de información terminal (ATIS)»: el suministro automático de información rutinaria y actual a las aeronaves que llegan o salen durante las 24 horas o durante un período determinado de esas 24 horas:
a) «servicio automático de información terminal por enlace de datos (ATIS-D)»: el suministro del ATIS mediante enlace de datos;
b) «servicio automático de información terminal-voz (ATIS-voz)»: el suministro del ATIS por medio de emisiones continuas y repetidas de voz;
50) «techo de nubes»: la altura a que, sobre la tierra o el agua, se encuentra la base de la capa inferior de nubes por debajo de 6 000 m (20 000 ft) y que cubre más de la mitad del cielo;
51) «punto de cambio»: el punto en el cual una aeronave que navega en un tramo de una ruta ATS definido por referencia a los radiofaros omnidireccionales VHF, se espera que transfiera su referencia de navegación primaria, de la instalación por detrás de la aeronave a la instalación inmediata por delante de la aeronave;
52) «límite de autorización»: el punto hasta el cual se concede a una aeronave una autorización del control de tránsito aéreo;
53) «nube de importancia para las operaciones»: una nube en la que la altura de la base es inferior al valor más elevado entre 1 500 m (5 000 ft) y la altitud mínima de sector más alta, o un cumulonimbo o cúmulo de desarrollo vertical a cualquier altura;
54) «código para el radar secundario de vigilancia (SSR)»: el número asignado a una determinada señal de respuesta de impulsos múltiples transmitida por un transpondedor en modo A o en modo C;
55) «autoridad competente»: la autoridad designada como tal por el Estado miembro para garantizar que se cumplan los requisitos del presente Reglamento;
56) «área de control»: un espacio aéreo controlado que se extiende hacia arriba desde un límite especificado sobre el terreno;
57) «aeródromo controlado»: un aeródromo en el que se facilita servicio de control de tránsito aéreo para el tránsito del aeródromo, con independencia de que exista o no una zona de control;
58) «espacio aéreo controlado»: un espacio aéreo de dimensiones definidas dentro del cual se facilita servicio de control de tránsito aéreo, de conformidad con la clasificación del espacio aéreo;
59) «vuelo controlado»: todo vuelo que está supeditado a una autorización del control de tránsito aéreo;
60) «comunicaciones por enlace de datos controlador-piloto (CPDLC)»: una comunicación entre el controlador y el piloto por medio de enlace de datos para las comunicaciones ATC;
61) «zona de control»: un espacio aéreo controlado que se extiende hacia arriba desde la superficie terrestre hasta un límite superior especificado;
62) «ascenso en crucero»: una técnica de crucero de un avión, que resulta en un incremento neto de altitud a medida que disminuye la masa del avión;
63) «nivel de crucero»: un nivel que se mantiene durante una parte considerable del vuelo;
64) «plan de vuelo actualizado (CPL)»: el plan de vuelo que comprende las modificaciones, si las hay, que resultan de incorporar autorizaciones posteriores;
65) «zona peligrosa»: un espacio aéreo de dimensiones definidas en el cual pueden desplegarse en determinados momentos actividades peligrosas para el vuelo de las aeronaves;
66) «comunicaciones por enlace de datos»: una forma de comunicación destinada al intercambio de mensajes mediante enlace de datos;
67) «referencia»: cualquier cantidad o conjunto de cantidades que pueda servir de referencia o de base para calcular otras cantidades;
68) «autorización anticipada»: una autorización otorgada a una aeronave por una dependencia de control de tránsito aéreo que no es la autoridad de control vigente respecto a dicha aeronave;
69) «tiempo estimado transcurrido»: el tiempo estimado que se necesita para ir de un punto significativo a otro;
70) «hora prevista de fuera calzos»: la hora estimada en la cual la aeronave iniciará el desplazamiento asociado con la salida;
71) «hora prevista de llegada»: en los vuelos IFR, la hora a la cual se prevé que la aeronave llegará sobre un punto designado, definido con referencia a las ayudas para la navegación, a partir del cual se iniciará un procedimiento de aproximación por instrumentos, o, si el aeródromo no está equipado con ayudas para la navegación, la hora a la cual la aeronave llegará sobre el aeródromo; para los vuelos VFR, la hora a la cual se prevé que la aeronave llegará sobre el aeródromo;
72) «hora prevista de aproximación»: la hora a la que el ATC prevé que una aeronave que llega, después de haber experimentado una demora, abandonará el punto de referencia de espera para completar su aproximación para aterrizar; la hora a que realmente se abandone el punto de referencia de espera dependerá de la autorización de aproximación;
73) «plan de vuelo presentado (FPL)»: el plan de vuelo, tal como ha sido presentado a la dependencia ATS por el piloto o su representante designado, sin ningún cambio subsiguiente;
74) «miembro de la tripulación de vuelo»: un miembro de la tripulación, titular de la correspondiente licencia, a quien se asignan obligaciones esenciales para la operación de una aeronave durante el período de servicio de vuelo;
75) «centro de información de vuelo»: una dependencia establecida para facilitar servicio de información de vuelo y servicio de alerta;
76) «región de información de vuelo»: un espacio aéreo de dimensiones definidas, dentro del cual se facilitan los servicios de información de vuelo y de alerta;
77) «servicio de información de vuelo»: un servicio cuya finalidad es aconsejar y facilitar información útil para la realización segura y eficaz de los vuelos;
78) «nivel de vuelo (FL)»: una superficie de presión atmosférica constante relacionada con determinada referencia de presión, 1 013,2 hectopascales (hPa), separada de otras superficies análogas por determinados intervalos de presión;
79) «plan de vuelo»: la información especificada que, respecto a un vuelo proyectado o a parte de un vuelo de una aeronave, se facilita a las dependencias de los servicios de tránsito aéreo;
80) «visibilidad en vuelo»: la visibilidad hacia adelante desde el puesto de pilotaje de una aeronave en vuelo;
81) «pronóstico»: una declaración de las condiciones meteorológicas esperadas para una hora o período especificados y respecto a un área o una parte de espacio aéreo determinadas;
82) «visibilidad en tierra»: la visibilidad en un aeródromo, indicada por un observador competente o por sistemas automáticos;
83) «rumbo»: la dirección en que apunta el eje longitudinal de una aeronave, expresada generalmente en grados respecto al norte (geográfico, magnético, de la brújula o de la cuadrícula);
84) «altura»: la distancia vertical entre un nivel, punto u objeto considerado como punto, y una referencia especificada;
85) «helicóptero»: una aeronave más pesada que el aire y sustentada principalmente en vuelo merced a las reacciones del aire contra uno o más rotores propulsados situados en ejes sustancialmente verticales;
86) «espacio aéreo sobre alta mar»: el espacio aéreo más allá de su territorio y de sus mares territoriales, tal como se especifica en la Convención de las Naciones Unidas sobre el Derecho del Mar (Montego Bay, 1982);
87) «IFR»: símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo por instrumentos;
88) «vuelo IFR»: un vuelo efectuado de acuerdo con las reglas de vuelo por instrumentos;
89) «IMC»: símbolo utilizado para designar las condiciones meteorológicas de vuelo por instrumentos;
90) «procedimiento de aproximación por instrumentos (IAP)»: serie de maniobras predeterminadas realizadas por referencia a los instrumentos de a bordo, con protección específica contra los obstáculos desde el punto de referencia de aproximación inicial, o, cuando sea el caso, desde el inicio de una ruta definida de llegada hasta un punto a partir del cual sea posible hacer el aterrizaje; y, luego, si no se realiza este, hasta una posición en la cual se apliquen los criterios de circuito de espera o de margen de franqueamiento de obstáculos en ruta; los procedimientos de aproximación por instrumentos se clasifican como sigue:
a) «procedimiento de aproximación que no es de precisión (NPA)»: procedimiento de aproximación por instrumentos en el que se utiliza guía lateral pero no guía vertical;
b) «procedimiento de aproximación con guía vertical (APV)»: procedimiento por instrumentos en el que se utiliza guía lateral y vertical, pero que no satisface los requisitos establecidos para las operaciones de aproximación y aterrizaje de precisión;
c) «procedimiento de aproximación de precisión (PA)»: procedimiento de aproximación por instrumentos en el que se utiliza guía lateral y vertical de precisión con los mínimos determinados por la categoría de operación;
91) «condiciones meteorológicas de vuelo por instrumentos (IMC)»: condiciones meteorológicas expresadas en términos de visibilidad, distancia desde las nubes y techo de nubes, inferiores a los mínimos especificados para las condiciones meteorológicas de vuelo visual;
92) «área de aterrizaje»: la parte del área de movimiento destinada al aterrizaje o despegue de aeronaves;
93) «nivel»: término genérico referente a la posición vertical de una aeronave en vuelo, que significa indistintamente altura, altitud o nivel de vuelo;
94) «área de maniobras»: la parte del aeródromo que ha de utilizarse para el despegue, aterrizaje y rodaje de aeronaves, excluyendo las plataformas;
95) «modo (SSR)»: el identificador convencional relativo a funciones específicas de las señales de interrogación transmitidas por un interrogador SSR; en el anexo 10 de la OACI se especifican cuatro modos: A, C, S e intermodo;
96) «área de movimiento»: la parte del aeródromo que ha de utilizarse para el despegue, aterrizaje y rodaje de aeronaves, integrada por el área de maniobras y las plataformas;
97) «noche»: las horas comprendidas entre el fin del crepúsculo civil vespertino y el comienzo del crepúsculo civil matutino; termina el crepúsculo civil vespertino cuando el centro del disco solar está 6 grados por debajo del horizonte y comienza el crepúsculo civil matutino cuando el centro del disco solar está 6 grados por debajo del horizonte;
98) «obstáculos»: todos los objetos fijos (tanto de carácter temporal como permanentes) y móviles, o parte de los mismos, que:
99) «lugar de operaciones»: un lugar seleccionado por el explotador o por el piloto al mando para realizar operaciones de aterrizaje, despegue y/o rescate;
100) «piloto al mando»: el piloto designado por el explotador, o por el propietario en el caso de la aviación general, para estar al mando y encargarse de la realización segura de un vuelo;
101) «altitud de presión»: una expresión de la presión atmosférica mediante la altitud que corresponde a esa presión en la atmósfera tipo, según se define en el anexo 8, parte I, del Convenio de Chicago;
102) «uso problemático de ciertas sustancias»: el uso de una o más sustancias psicoactivas por el personal aeronáutico de manera que:
103) «zona prohibida»: un espacio aéreo de dimensiones definidas sobre el territorio o las aguas jurisdiccionales de un Estado, dentro del cual está prohibido el vuelo de las aeronaves;
104) «sustancias psicoactivas»: el alcohol, los opiáceos, los canabinoides, los sedantes e hipnóticos, la cocaína, otros psicoestimulantes, los alucinógenos y los disolventes volátiles, con exclusión del tabaco y el café;
105) «radar»: un dispositivo radioeléctrico para la detección que proporciona información acerca de distancia, azimut y/o elevación de objetos;
106) «zona obligatoria de radio (RMZ)»: un espacio aéreo de dimensiones definidas dentro del cual es obligatorio llevar a bordo y utilizar equipo de radio;
107) «servicio de radionavegación»: un servicio que proporciona información de guía o datos de posición para la operación eficiente y segura de la aeronave con el apoyo de una o más radioayudas para la navegación;
108) «radiotelefonía»: forma de radiocomunicación destinada principalmente al intercambio oral de información;
109) «plan de vuelo repetitivo»: un plan de vuelo relativo a cada uno de los vuelos regulares que se realizan frecuentemente con idénticas características básicas, presentados por los explotadores para que las dependencias de los servicios de tránsito aéreo (ATS) los conserven y utilicen repetidamente;
110) «punto de notificación»: un lugar geográfico especificado, con referencia al cual puede notificarse la posición de una aeronave;
111) «zona restringida»: un espacio aéreo de dimensiones definidas sobre el territorio o las aguas jurisdiccionales de un Estado, dentro del cual está restringido el vuelo de las aeronaves, de acuerdo con determinadas condiciones especificadas;
112) «segmento de ruta»: una ruta o porción de ruta que suele recorrerse sin parada intermedia;
113) «pista»: un área rectangular definida en un aeródromo terrestre preparada para el aterrizaje y el despegue de las aeronaves;
114) «punto de espera de la pista»: punto designado destinado a proteger una pista, una superficie limitadora de obstáculos o un área crítica o sensible para los sistemas ILS/MLS, en el que las aeronaves en rodaje y los vehículos se detendrán y se mantendrán a la espera, a menos que la torre de control de aeródromo autorice otra cosa;
115) «alcance visual en la pista (RVR)»: la distancia hasta la cual el piloto de una aeronave que se encuentra sobre el eje de una pista puede ver las señales de superficie de la pista o las luces que la delimitan o que señalan su eje;
116) «personal que ejerce funciones delicadas desde el punto de vista de la seguridad»: personas que podrían poner en peligro la seguridad de la aviación si cumplieran sus obligaciones y funciones del modo indebido, lo cual comprende -sin limitarse solo a los que siguen- a los miembros de tripulaciones, al personal de mantenimiento de aeronaves y a los controladores de tránsito aéreo;
117) «planeador»: una aeronave más pesada que el aire sustentada en vuelo por la reacción dinámica del aire contra sus superficies de sustentación fijas y cuyo vuelo libre no depende de un motor, incluidos alas delta, parapentes y otras embarcaciones comparables;
118) «radar secundario de vigilancia (SSR)»: un sistema radar de vigilancia que usa transmisores/receptores (interrogadores) y transpondedores;
119) «información SIGMET»: información emitida por una oficina de vigilancia meteorológica relativa a la existencia real o prevista en ruta de determinados fenómenos meteorológicos que puedan afectar a la seguridad operacional de las aeronaves;
120) «área de señales»: un área de un aeródromo utilizada para exhibir señales terrestres;
121) «punto significativo»: un lugar geográfico especificado, utilizado para definir la ruta ATS o la trayectoria de vuelo de una aeronave y para otros fines de navegación y ATS;
122) «vuelo VFR especial»: un vuelo VFR al que el control de tránsito aéreo ha concedido autorización para que se realice dentro de una zona de control en condiciones meteorológicas inferiores a las VMC;
123) «aeronave extraviada»: una aeronave que se ha desviado significativamente de su derrota prevista o que notifica que desconoce su posición;
124) «radar de vigilancia»: equipo de radar utilizado para determinar la posición, en distancia y azimut, de las aeronaves;
125) «rodaje»: movimiento autopropulsado de una aeronave sobre la superficie de un aeródromo, excluidos el despegue y el aterrizaje;
126) «calle de rodaje»: una vía definida en un aeródromo terrestre, establecida para el rodaje de aeronaves y destinada a proporcionar enlace entre una y otra parte del aeródromo, incluyendo:
a) calle de acceso al puesto de estacionamiento de aeronave: la parte de una plataforma designada como calle de rodaje y destinada a proporcionar acceso a los puestos de estacionamiento de aeronaves solamente;
b) calle de rodaje en la plataforma: la parte de un sistema de calles de rodaje situada en una plataforma y destinada a proporcionar una vía para el rodaje a través de la plataforma;
c) calle de salida rápida: calle de rodaje que se une a una pista en un ángulo agudo y está proyectada de modo que permita a los aviones que aterrizan virar a velocidades mayores que las que se logran en otras calles de rodaje de salida y logrando así que la pista esté ocupada el mínimo tiempo posible;
127) «territorio»: áreas terrestres y aguas territoriales adyacentes a ellas que se encuentran bajo la soberanía, dominio, protección o mandato de un Estado;
128) «umbral»: el inicio de la parte de la pista utilizable para aterrizajes;
129) «duración total prevista»:
a)
en el caso de los vuelos IFR, el tiempo que se estima necesario a partir del momento del despegue para llegar al punto designado, definido con relación a las ayudas para la navegación, desde el cual se tiene la intención de iniciar un procedimiento de aproximación por instrumentos o, si no existen ayudas para la navegación asociadas con el aeródromo de destino, para llegar a la vertical de dicho aeródromo;
b)
en el caso de los vuelos VFR, el tiempo que se estima necesario a partir del momento del despegue para llegar a la vertical del aeródromo de destino;
130) «derrota»: la proyección sobre la superficie terrestre de la trayectoria de una aeronave, cuya dirección en cualquier punto se expresa generalmente en grados a partir del norte (geográfico, magnético o de la cuadrícula);
131) «asesoramiento anticolisión»: el asesoramiento prestado por una dependencia de servicios de tránsito aéreo, con indicación de maniobras específicas para ayudar al piloto a evitar una colisión;
132) «información de tránsito»: información expedida por una dependencia de servicios de tránsito aéreo para alertar al piloto sobre otro tránsito conocido u observado que pueda estar cerca de la posición o ruta previstas de vuelo y para ayudar al piloto a evitar una colisión;
133) «punto de transferencia de control»: un punto determinado situado a lo largo de la trayectoria de vuelo de una aeronave, en el cual la responsabilidad de prestar el servicio de control de tránsito aéreo a dicha aeronave se transfiere de una dependencia o posición de control a la siguiente;
134) «altitud de transición»: la altitud a la cual, o por debajo de la cual, se controla la posición vertical de una aeronave por referencia a altitudes;
135) «nivel de transición»: nivel de vuelo más bajo disponible para uso por encima de la altitud de transición;
136) «zona obligatoria de transpondedor (TMZ)»: espacio aéreo de dimensiones definidas dentro del cual es obligatorio llevar a bordo y utilizar transpondedor de información de altitud barométrica;
137) «aeronave no identificada»: una aeronave que se ha observado o con respecto a la cual se ha notificado que vuela en una zona determinada pero cuya identidad no ha sido establecida;
138) «globo libre no tripulado»: un aeróstato sin tripulación propulsado por medios no mecánicos, en vuelo libre;
139) «VFR»: el símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo visual;
140) «vuelo VFR»: un vuelo efectuado de acuerdo con las reglas de vuelo visual;
141) «visibilidad»: en sentido aeronáutico, el valor más elevado entre los siguientes:
142) «condiciones meteorológicas de vuelo visual (VMC)»: condiciones meteorológicas expresadas en términos de visibilidad, distancia desde las nubes y techo de nubes, iguales o mejores que los mínimos especificados;
143) «VMC»: el símbolo utilizado para designar las condiciones meteorológicas de vuelo visual.
Artículo 3
Cumplimiento
Los Estados miembros garantizarán el cumplimiento de las normas comunes y de las disposiciones expuestas en el anexo del presente Reglamento, sin perjuicio de las disposiciones sobre flexibilidad contenidas en el artículo 14 del Reglamento (CE) no 216/2008 y de las salvaguardas contenidas en el artículo 13 del Reglamento (CE) no 549/2004.
Artículo 4
Exenciones para operaciones especiales
1. A petición de las entidades que lleven a cabo las actividades que se indican a continuación, las autoridades competentes podrán concederles exenciones de los requisitos específicos del presente Reglamento para las actividades de interés público siguientes, y para el entrenamiento necesario a fin de desempeñar dichas actividades con seguridad:
a)
misiones de policía y aduana;
b)
misiones de vigilancia del tránsito y de persecución;
c)
misiones de control medioambiental realizadas por las autoridades públicas o en su nombre;
d)
búsqueda y salvamento;
e)
vuelos médicos;
f)
evacuaciones;
g)
extinción de incendios;
h)
exenciones necesarias para garantizar la seguridad de los vuelos con jefes de Estado, ministros y demás funcionarios comparables del Estado.
2. La autoridad competente que autorice dichas exenciones informará a la Agencia Europea de Seguridad Aérea de la naturaleza de las mismas a más tardar dos meses después de aprobarlas.
3. El presente artículo se entiende sin perjuicio del artículo 3 y podrá aplicarse en aquellos casos en que las actividades mencionadas en el apartado 1 no puedan llevarse a cabo como tránsito aéreo operacional o no puedan acogerse a las disposiciones sobre flexibilidad contenidas en el presente Reglamento.
Artículo 5
Diferencias
1. Tras la entrada en vigor del presente de Reglamento y, a más tardar, en la fecha de su aplicación, los Estados miembros:
a)
notificarán oficialmente a la OACI que se han eliminado todas las diferencias notificadas previamente respecto de las normas y métodos recomendados de la OACI cubiertos por el presente Reglamento, salvo las que estén relacionadas con los intereses esenciales de la política de seguridad y de defensa de los Estados miembros de conformidad con el artículo 13 del Reglamento (CE) no 549/2004;
b)
notificarán a la OACI las diferencias aceptadas de común acuerdo contenidas en el suplemento al anexo del presente Reglamento.
2. De conformidad con el anexo 15 del Convenio de Chicago, cada Estado miembro publicará en su publicación de información aeronáutica (AIP) las diferencias aceptadas de común acuerdo notificadas a la OACI, de conformidad con la letra b) del apartado 1 del presente artículo, así como las demás disposiciones que requieran las consideraciones locales de seguridad y defensa aérea, de conformidad con la letra a) del apartado 1 del presente artículo.
Artículo 6
Supervisión de las modificaciones
1. Tras la entrada en vigor del presente Reglamento, la Comisión establecerá, con ayuda de Eurocontrol y de la Agencia Europea de Seguridad Aérea (EASA), un proceso permanente:
a)
para garantizar que se supervise y analice cualquier modificación adoptada en el marco del Convenio de Chicago que sea pertinente respecto del ámbito de aplicación del presente Reglamento, y
b)
si procede, para elaborar propuestas de modificaciones del anexo del presente Reglamento.
2. Las disposiciones del artículo 5 del presente Reglamento relacionadas con la eliminación y notificación de diferencias y con la publicación en la publicación de información aeronáutica (AIP), y del artículo 7 sobre las modificaciones del anexo, se aplicarán según corresponda.
Artículo 7
Modificaciones del anexo
1. El anexo se modificará de conformidad con el artículo 5, apartado 3, del Reglamento (CE) no 549/2004.
2. Las modificaciones mencionadas en el apartado 1 podrán incluir, entre otras cosas, las modificaciones necesarias para garantizar la coherencia de las disposiciones legales durante la futura ampliación del presente Reglamento a fin de incluir las disposiciones pertinentes de otros anexos y documentos de la OACI distintos del anexo 2, los cambios derivados de actualizaciones de esos anexos y documentos de la OACI, así como aquellos derivados de cambios en los Reglamentos pertinentes de la Unión Europea.
Artículo 8
Medidas transitorias y adicionales
1. Los Estados miembros que, antes de la entrada en vigor del presente Reglamento, hayan adoptado disposiciones adicionales para completar una norma OACI deberán garantizar que dichas disposiciones se ajustan al presente Reglamento.
2. A efectos del presente artículo, esas disposiciones adicionales que complementan una norma de la OACI no constituirán una diferencia con arreglo al Convenio de Chicago. Los Estados miembros publicarán esas disposiciones adicionales, así como cualquier asunto dejado a la decisión de una autoridad competente en virtud del presente Reglamento, en sus publicaciones de información aeronáutica. Asimismo, informarán a la Comisión y a la EASA, a más tardar dos meses tras la entrada en vigor del presente Reglamento, o cuando se haya adoptado la disposición adicional.
Artículo 9
Requisitos de seguridad
Tras la entrada en vigor del presente Reglamento y sin perjuicio del artículo 7, los Estados miembros deberán garantizar, para mantener o mejorar los niveles de seguridad existentes, en el contexto de un proceso de gestión de la seguridad que aborde todos los aspectos relacionados con la aplicación del presente Reglamento, que se realice una evaluación de la seguridad en el plan de implementación, que incluirá una identificación de situaciones peligrosas y una evaluación y mitigación de riesgos, antes de que se modifiquen los procedimientos aplicados anteriormente. Esa mitigación podrá incluir la aplicación del artículo 3.
Artículo 10
Modificaciones de los Reglamentos (CE) no 730/2006, (CE) no 1033/2006, (CE) no 1794/2006, (CE) no 1265/2007, (UE) no 255/2010 y del Reglamento de Ejecución (UE) no 1035/2011
1. El Reglamento (CE) no 730/2006 queda modificado como sigue:
a)
En el artículo 2, los puntos 3 y 4 se sustituyen por el texto siguiente:
«3) "IFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo por instrumentos;
4) "VFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo visual;».
2. El Reglamento (CE) no 1033/2006 queda modificado como sigue:
a)
En el artículo 2, apartado 2, el punto 8 se sustituye por el texto siguiente:
«8) "IFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo por instrumentos;».
b)
En el artículo 3, el apartado 1 se sustituye por el texto siguiente:
«1. La presentación, aceptación y distribución del plan de vuelo de todo vuelo sujeto al presente Reglamento y todo cambio relativo a los conceptos clave de un plan de vuelo en fase de prevuelo acorde al presente Reglamento estarán sujetos a las disposiciones recogidas en el anexo.».
c)
El título y el primer guion del anexo se sustituyen por el texto siguiente:
«Disposiciones mencionadas en el artículo 3, apartado 1
1.
Sección 4 del anexo del Reglamento de Ejecución (UE) no 923/2012 (4)
3. El Reglamento (CE) no 1794/2006 queda modificado como sigue:
a)
En el artículo 2, las letras c) y d) se sustituyen por el texto siguiente:
«c) "IFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo por instrumentos;
d) "VFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo visual;».
4. El Reglamento (CE) no 1265/2007 queda modificado como sigue:
a)
En el artículo 2, el punto 5 se sustituye por el texto siguiente:
«5) "vuelos efectuados de acuerdo con las reglas de vuelo visual de" (vuelos VFR): todo vuelo efectuado de acuerdo con las reglas de vuelo visual.».
5. El Reglamento (UE) no 255/2010 queda modificado como sigue:
a)
En el artículo 2, el punto 3 se sustituye por el texto siguiente:
«3) "IFR": símbolo utilizado para designar las reglas de vuelo por instrumentos;».
6. El Reglamento de Ejecución (UE) no 1035/2011 queda modificado como sigue:
a)
La referencia en el anexo II, punto 4, letra a), al «Anexo 2 - Reglamento del aire (10a edición, julio de 2005)» se sustituirá por una referencia al «Reglamento (UE) no 923/2012».
b)
La referencia en el anexo II, punto 4, letra c), al «Anexo 11 - Servicios de tránsito aéreo (13a edición, julio de 2001, incluyendo todas las enmiendas hasta la no 47-B)» se modificará añadiendo al final de esa frase «y el Reglamento de Ejecución (UE) no 923/2012, según proceda».
c)
La referencia en el anexo III, punto 2, letra b), al «Anexo 11 - Servicios de tránsito aéreo (13a edición, julio de 2001, incluyendo todas las enmiendas hasta la no 47-B)» se modificará añadiendo al final de esa frase «y el Reglamento de Ejecución (UE) no 923/2012, según proceda».
Artículo 11
Entrada en vigor
1. El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Se aplicará a partir del 4 de diciembre de 2012.
2. No obstante lo dispuesto en el segundo párrafo del apartado 1, los Estados miembros podrán decidir no aplicar las disposiciones del presente Reglamento hasta el 4 de diciembre de 2014.
Cuando un Estado miembro recurra a esa posibilidad, notificará a la Comisión y a la EASA, de conformidad con el artículo 12, apartado 1, del Reglamento (CE) no 549/2004, los motivos de dicha excepción y su duración, así como la aplicación prevista del presente Reglamento y el calendario correspondiente.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 26 de septiembre de 2012.