РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 845/2012 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 21 декември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за образуване на антидъмпингова процедура“), Комисията уведоми за започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република („съответната държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата е започната по жалба, подадена на 7 ноември 2011 г. от Eurofer („жалбоподателят“), който съставлява основен дял - в конкретния случай над 70 % - от общото производство на Съюза на някои стоманени продукти с органично покритие. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това значителна вреда, като това беше счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за започването на процедурата. Комисията уведоми и производители в Канада и Южноафриканската република (Южна Африка), които в известието за започване на процедурата бяха посочени като възможни държави аналог. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на процедурата.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители, производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички известни производители износители или несвързани вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, през периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(5)
По отношение на производителите в Съюза в известието за започване на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от шестима производители в Съюза, за които на Комисията е известно, че произвеждат сходния продукт, като те бяха подбрани въз основа на продажбите, обема на производството, големината и географското им положение в Съюза. На включените в извадката производители от Съюза се падат 46 % от производството на Съюза и 38 % от продажбите в Съюза. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Един от производителите в Съюза заяви, че не желае да бъде включен в извадката, и беше заменен със следващия по големина производител.
(6)
Общо 26 производители износители или групи от производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията първоначално подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Един от включените в извадката производители износители обаче не предостави точни данни за износа и беше изключен от извадката. Двама други производители износители, които впоследствие бяха включени в извадката, отказаха да съдействат. Поради това Комисията накрая реши да ограничи извадката до двамата производители износители, които бяха първоначално подбрани да участват в извадката и които имаха най-голям обем на износа за Съюза. Обемът на техния износ надвишава 30 % от общия обем на износа на всички съдействащи китайски производители износители.
(7)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри на заявления на китайските производители износители, за които се знае, че са засегнати, на китайските органи и на други китайски производители износители, които заявиха интереса си в сроковете, посочени в известието за започване на антидъмпингова процедура. Трима китайски производители износители, единият от които беше включен в извадката, поискаха ТДПИ по член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Един от посочените производители, който не е включен в извадката, по-късно оттегли своето заявление. Другият включен в извадката производител износител поиска само ИТ.
(8)
Пет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Предвид ограничения брой съдействащи вносители бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е необходимо.
(9)
Комисията изпрати въпросници до двамата включени в извадката производители износители в КНР, до 14 други производители износители в КНР, които са поискали това, до четирима производители в Канада, до трима производители в Южна Африка, до петима производители в Република Корея (Южна Корея), до петима производители във Федеративна република Бразилия (Бразилия) - държавите, които е възможно да бъдат избрани за държава аналог - както и до шестимата включени в извадката производители в Съюза, петимата съдействащи вносители в Съюза и до известни ползватели.
(10)
Получени бяха отговори от девет производители износители и свързани с тях дружества в КНР, от един производител в Канада и от един производител в една от възможните държави аналог - Южна Корея. Освен това на въпросника отговориха и шестимата включени в извадката производители в Съюза и десет ползватели.
(11)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
ArcelorMittal Belgium в Белгия и свързаното с него дружество за продажби ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Люксембург;
-
ArcelorMittal Poland, Полша;
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Германия;
-
voestalpine Stahl GmbH и voestalpine Stahl Service Center GmbH, Австрия;
-
Tata Steel Maubeuge SA (преди Myriad SA), Франция;
-
Tata Steel UK Ltd, Обединено кралство;
б)
производители износители в КНР:
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и свързаните с него дружества: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и свързаното с него дружество Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China и свързаното с него дружество Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.;
в)
Вносители от Съюза
-
ThyssenKrupp Mannex, Германия;
г)
ползватели от Съюза
-
Steelpartners NV (член на групата Joris IDE), Белгия.
3. Разследван период
(12)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт са някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. „плоскости тип сандвич“ от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класиран понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, с произход от Китайската народна република („разглеждан продукт“).
(14)
Основното приложение на стоманените продукти с органично покритие е в строителната промишленост, а също така и при по-нататъшната обработка на различни продукти, използвани в строителството (като „плоскости тип сандвич“, покривни покрития, облицовки и т.н.). Други приложения включват производството на домакински уреди (бяла и черна техника) или оборудване в строителството (врати, радиатори, осветление и т.н.)
2. Сходен продукт
(15)
При разследването се установи, че стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, стоманените продукти с органично покритие, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и стоманените продукти с органично покритие, внасяни в Съюза от КНР, както и стоманените продукти с органично покритие, които се произвеждат и продават в Канада, която служи за държава аналог, имат по същество еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(16)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че продуктите от КНР не са сравними с продаваните от промишлеността на Съюза, тъй като се продават в различен пазарен и ценови сегмент и са за различна крайна употреба, като например за употреба във външното строителство, докато значителна част от продуктите на промишлеността на Съюза са с високо качество и се използват само в нишата на сектора за домакински уреди.
(17)
Макар че производителите в Съюза действително продават част от своята продукция в такива пазарни сегменти, като пазара на домакински уреди, разследването показа, че същите продукти се продават и в промишления сектор за производство на строителни материали, за което се твърди, че е основният пазарен сегмент за продуктите, внасяни от Китай. Освен това беше установено, че равнищата на цените между посочените сектори в голяма степен са сравними по отношение на едни и същи видове продукти, продавани на различни ползватели.
(18)
Следва да се отбележи, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран в голяма степен, неговите основни физични и химични характеристики са подобни на тези на сходния продукт независимо от крайните употреби. Поради това този довод временно се отхвърля.
3. Искания за изключване на продукти
(19)
Бяха получени няколко искания за изключване на определени видове продукти от ползватели, китайски износители и производители в Съюза. Видовете продукти, чието изключване се иска, са например стомана с хромно или калаено покритие, стоманени плоскости, грундирани с неорганичен цинков силикат или с други материали, различни от органичните.
(20)
До настоящия момент обаче не са направени заключения в тази насока, тъй като някои от тези искания не са достатъчно подкрепени с документи, за да бъде взето обосновано решение. Поради това беше решено тези искания да бъдат подложени на по-нататъшно разглеждане.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
превръщането на обменните курсове се извършва по пазарен курс.
(22)
Както беше посочено в съображение 8, трима производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), и попълниха заявлението за предоставяне на ТДПИ в определения за това срок, като един от тези производители износители впоследствие оттегли заявлението си.
(23)
По отношение на останалите двама съдействащи производители износители в КНР, които са поискали ТДПИ, след постановеното на 2 февруари 2012 г. решение от Съда на Европейския съюз (3) беше решено да бъдат разгледани заявленията както на включения в извадката производител износител (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd и свързаните с него дружества), така и на невключения в извадката производител износител (Union Steel China и свързаното с него дружество). Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(24)
Беше установено, че нито една от двете съдействащи групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за предоставяне на ТДПИ, тъй като в цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - е налице значително отклонение поради намесата на държавата на пазара на стомана в КНР и по същество не отразява пазарната стойност съобразно изискванията по член 2, параграф 7, буква в), първо тире от основния регламент.
(25)
Намесата в сектора на стоманодобива от страна на китайската държава е видна и от обстоятелството, че преобладаващата част от големите производители на стомана в Китай са държавни предприятия, а капацитетът за производство на стомана и произвежданите количества зависят от различни петилетни планове в промишления сектор, по-специално от текущия 12-и петилетен план (2011-2015 г.) в сектора на железодобива и стоманодобива.
(26)
Освен това държавата упражнява в значителна степен контрол над пазара на суровини. По отношение на кокса (който наред с желязната руда е основна суровина за производството на стомана) се прилагат количествени ограничения върху износа, както и експортно мито в размер на 40 %. Поради това може да бъде направено заключението, че е налице нарушение на китайския пазар за стомана поради значителна намеса от страна на държавата.
(27)
Нарушението намира отражение в цената, която са заплащали подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони през РП. Установено бе, че тези цени са значително по-ниски, отколкото цените на международния пазар. Поради това може да се направи заключението, че производството на стоманени продукти с органично покритие се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони вследствие на държавна намеса, като това води до отклонения в цените на стоманени продукти с органично покритие в КНР. Изкривяването представлява значително ценово предимство за китайските производители износители, тъй като цената на основната суровина - горещо валцовани стоманени рулони - съставлява приблизително 80 % от производствените разходи. Поради това не може да се счита, че първият критерий е изпълнен.
(28)
Освен описаното по-горе общо положение един от производителите износители не отговаря на втория критерий поради наличието на съществени недостатъци в счетоводните системи на три от свързаните с него дружества.
(29)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут за ТДПИ пред засегнатите дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(30)
Жалбоподателят, един от китайските производители износители и органите в КНР представиха писмени становища. Жалбоподателят изрази съгласието си с резултатите от констатациите относно ТДПИ Китайският производител износител изрази съмнение главно по отношение на обстоятелството дали цените, заплащани от подложените на разследване дружества за горещо валцовани стоманени рулони, са значително по-ниски от цените на международния пазар, но не предостави информация в подкрепа на твърдението си. От данни на Евростат обаче, които се потвърждават и от други налични статистически данни (4), ясно е видно, че тези цени са били значително по-ниски от цените на международния пазар, в сравнение например със съответните цени в Европа, Северна Америка, Южна Америка и Япония. Поради това този довод се отхвърля.
(31)
Органите в КНР твърдят, че наличието на евентуално изкривяване на цените в рамките на целия промишлен сектор по отношение на суровината горещо валцовани стоманени рулони не изключва автоматично спазването на първия критерий, съгласно който посочените фактори се определят на равнището на дружествата. Както бе посочено в съображение 27 обаче, изкривяването на цените на основната суровина намира отражение в цените, заплащани от всички подложени на разследване дружества. На първо място, това обстоятелство не беше оспорено от нито една от страните. На второ място, разглеждането на ТДПИ беше извършено на равнище дружества, а констатациите не се отнасят само до общи въпроси от хоризонтално естество. Поради това този довод се отхвърля.
(32)
Освен това органите в КНР изтъкнаха, че петилетните планове представляват незадължителни насоки без юридическа сила в КНР. Както беше посочено в съображение 25 обаче, независимо от конкретния правен статут на тези планове, не може да се отрече, че посредством тях намесата от страна на правителството на КНР оказва значително влияние върху капацитета за производство на стомана и произвежданите количества. Поради това този довод се отхвърля.
(33)
Направено беше и твърдението, че разглеждането от страна на Комисията на заявления за ТДПИ не е в съответствие с решението на Съда от 2 февруари 2012 г. (5) („решение по делото Brosmann“) и с решението на Съда от 19 юли 2012 г. (6) („решение по делото Zhejiang Xinan Chemical “). По отношение на този довод следва да се отбележи, че процедурата е водена в съответствие с решението по делото Brosmann, както признават самите органи в КНР в своето становище. Освен това спорният по делото Zhejiang въпрос, по който е постановено решението, е намесата на държавата при вземането на решения от страна на предприятията. В настоящата процедура обаче главното основание да бъде отказано ТДПИ беше, че цената на основната суровина не отразява нейната пазарна стойност. Поради това този довод временно се отхвърля.
(34)
Освен това беше изтъкнато, че тъй като въпросът за отклонения в цените на входящите суровини е разгледан в паралелна антисубсидийна процедура във връзка с разглеждания продукт, Комисията е следвало да вземе предвид събраните по този въпрос доказателства в паралелната процедура. По отношение на този довод следва да се отбележи, че в рамките на настоящата антидъмпингова процедура при разглеждането на ТДПИ беше разгледан въпросът дали цената на основната суровина отразява пазарните стойности. Поради това заключението, посочено в съображение 27, че производството на стоманени продукти с органично покритие в КНР се ползва от несъразмерните цени на горещо валцованите стоманени рулони, е напълно основателно в това отношение и по никакъв начин не засяга възможните констатации в рамките на антисубсидийната процедура, и обратно. Възможните констатации от антисубсидийната процедура се различават в значителна степен от определянето на ТДПИ. Поради това този довод временно се отхвърля.
(35)
Органите в КНР изтъкнаха също, че Комисията не е оповестила констатациите във връзка с ТДПИ на китайските органи.Това обаче не е вярно, тъй като на 12 юли 2012 г. службите на Комисията са предоставили с вербална нота до китайската мисия към ЕС документа за оповестяване на констатациите във връзка с ТДПИ.
(36)
На последно място беше изтъкнато, че при налагането на временните мита Комисията е използвала непроверени данни от производителя в държавата аналог. Това обаче не е вярно, тъй като Комисията е използвала данни, които е подложила на анализ и за които е установила, че са надеждни, както ясно е посочено в съображение 48. Комисията трябваше да се обърне за съдействие към канадския производител аналог, тъй като аналогът в Корея отказа да съдейства непосредствено преди да се състои плануваното и договорено посещение на място, както е обяснено в съображение 45. Поради това разследването на място в помещенията на производителя ще бъде проведено след етапа на временните мерки в рамките на процедурата. Беше изтъкнато също така, че дружеството от Корея като държава аналог е отказало да съдейства поради решението във връзка с ТДПИ. Случаят обаче не е такъв, тъй като отказът беше направен на 3 юли, а оповестяването на констатациите във връзка с ТДПИ беше извършено на 12 юли 2012 г.
(37)
Нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(38)
На основание изложените по-горе съображения нито една от двете групи съдействащи производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(40)
Производителят износител, който беше включен в извадката и беше поискал ТДПИ, поиска и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. Другият производител износител, който беше включен в извадката, поиска само ИТ. Въз основа на наличната информация беше временно установено, че тези двама производители износители в КНР отговарят на критериите за предоставяне на ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(41)
Шестима съдействащи производители износители подадоха заявления за индивидуално разследване по реда на член 17, параграф 3 от основния регламент, като само един от тях поиска ТДПИ. Беше взето временно решение за провеждането на ИР за производителя износител, поискал ТДПИ, а именно Union Steel China, тъй като това не води до затруднения поради обстоятелството, че този производител износител вече е бил подложен на инспекция в рамките на разглеждането на неговото заявление за ТДПИ.
(42)
Този производител износител е поискал ТДПИ, но и ИТ, в случай че не му бъде предоставено ТДПИ. След разглеждането на неговото заявление беше временно решено да се предостави ИТ на Union Steel China, тъй като дружеството отговаря на критериите за това.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(43)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(44)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Канада или Южна Африка като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(45)
Комисията разгледа въпроса дали има основание други държави да бъдат избрани за държава аналог, като бяха разпратени въпросници до производители на стоманени продукти с органично покритие в Канада и Южна Африка, както и до производители в Бразилия и Южна Корея. Само двама производители на стоманени продукти с органично покритие отговориха на въпросниците. Единият е в Канада, а другият - в Южна Корея. И двете държави се явяват с отворени пазари, без вносни мита и със значителен внос от няколко трети държави. Освен това в Южна Корея има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. В много напреднал етап от процедурата обаче - на 3 юли 2012 г., непосредствено преди посещението на място от страна на службите на Комисията, южнокорейският производител отказа да съдейства, без да даде обяснение за решението си.
(46)
С оглед на изложеното по-горе, за държава аналог беше избрана Канада. В Канада има най-малко четирима други производители на разглеждания продукт на националния пазар, което предоставя възможност за добро равнище на конкуренция на този пазар. При разследването се установи, че няма основание да се счита, че Канада не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност.
(47)
Няколко от заинтересованите страни възразиха, че структурата на разходите на производителя в Канада не може да бъде сравнявана със структурата на разходите на китайски производител износител. Не бяха установени обаче значителни различия в структурата на разходите, поради което този довод беше отхвърлен.
(48)
Данните, представени в отговорите на оказалия съдействие канадски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(49)
Поради това беше направено временното заключение, че Канада е подходящ и основателен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(50)
Тъй като едно от дружествата, подбрани да участват в извадката, и дружеството, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено, не можаха да докажат, че изпълняват критериите за ТДПИ, а другото дружество, подбрано да участва в извадката, не поиска ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена въз основа на информацията от производителя в държавата аналог.
(51)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите в Канада на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Беше установено, че продажбите на съдействащия канадски производител на сходния продукт са извършвани в представителни количества на националния канадски пазар в сравнение с разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката, и производителя износител, чието заявление за индивидуално разследване беше уважено.
(52)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на канадския производител през РП.
(53)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(54)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(55)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на канадския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и маржа на печалбата за рентабилните видове на продукта.
4.3. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(56)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
4.4. Сравнение
(57)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
5. Дъмпингови маржове
(58)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(59)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 61,1 %.
(60)
За да се изчисли дъмпинговият марж в национален мащаб, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(61)
Предвид факта, че степента на оказаното от КНР съдействие беше приблизително 70 %, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше установен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен за производителите износители на представителни видове на продукта. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб беше временно определено на 77,9 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(62)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd и свободна търговска зона Zhangjiagang Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Среднопретеглена стойност на извадката
61,1 %
Дъмпингов марж в национален мащаб
77,9 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(63)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(64)
През РП стоманени продукти с органично покритие са се произвеждали от 22-ма производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 3 645 298 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(65)
В хода на разследването беше установено, че значителна част от производството на включените в извадката производители в Съюза не е предназначено за свободния пазар, а за вътрешно потребление, т.е. то често е прехвърляно (без фактура) и/или е доставяно на трансферни цени в рамките на едно и също дружество или група от дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата.
(66)
За да се установи дали промишлеността на Съюза е претърпяла вреда, или не, и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза, бе разгледано дали и до каква степен последващата употреба на производството на промишлеността на Съюза на сходния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(67)
С цел да се състави възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза Комисията събра и анализира данните, свързани с целия сектор на производство на стоманени продукти с органично покритие, и след това определи дали производството е предназначено за вътрешно потребление, или за свободния пазар.
(68)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, бе установено, че съдържателният анализ и оценка трябва да се съсредоточат върху преобладаващата конюнктура на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем и цени на износ, като поради това показателите за вреда бяха коригирани с оглед на известното вътрешно потребление и продажби в рамките на промишлеността на Съюза, а производството и продажбите за собствено потребление бяха анализирани отделно.
(69)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност. В действителност производството (както за вътрешно потребление, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност независимо дали производството е за вътрешно ползване, или се предлага на свободния пазар.
3. Потребление в Съюза
(70)
Сходният продукт се продава от промишлеността на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля на свързани дружества за по-нататъшна обработка надолу по веригата, т.е. в стоманопреработващи центрове.
(71)
При изчисляването на явното потребление на стоманени продукти с органично покритие в Съюза Комисията добави общия им внос в Съюза по данни, докладвани от Евростат, както и обема на продажбите и вътрешното потребление на сходния продукт в Съюза, който се произвежда от промишлеността на Съюза, по посочените в жалбата данни, които бяха проверени в хода на контролните посещения при включените в извадката производители в Съюза.
(72)
По отношение на данните на Евростат за вноса следва да се отбележи, че описанията на съответните кодове по КН (вж. съображение 13 по-горе) не се ограничават до описанието на продукта, който е предмет на разследването, така че данните на Евростат за вноса под тези кодове може да се отнасят и за други продукти. Поради липсата на информация относно засегнатите в крайна сметка количества от вноса на тези други продукти или на доказателства, че тези количества може да са значителни, беше временно решено да се използват пълните данни на Евростат за вноса под съответните кодове по КН.
(73)
Въз основа на това тенденциите в общото потребление в Съюза са, както следва:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление (в тонове)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
86
91
(74)
Общото потребление на пазара на ЕС се е свило с 9 % през разглеждания период. Между 2008 и 2009 г. е отбелязан спад с около 24 % в резултат на отрицателните последици в световен мащаб от икономическата криза, по-специално в строителната промишленост. След това потреблението е започнало да се възстановява, като се е увеличило общо с 20 % от 2009 г. до РП, но все още е било под първоначалното си равнище от 2008 г.
4. Внос от съответната държава и пазарен дял
(75)
Вносът в Съюза от КНР показва следното развитие през разглеждания период:
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
472 988
150 497
464 582
702 452
Индекс (2008 г. = 100)
100
32
98
149
Пазарен дял
8,3%
3,5%
9,4%
13,6%
Индекс (2008 г. = 100)
100
42
114
163
Източник: Евростат
(76)
Независимо от развитието на потреблението през разглеждания период обемът на вноса от КНР е нараснал значително Ї с 49 %. Поради отрицателните последици от икономическата криза през 2009 г. обемът на вноса от КНР също е отбелязал рязък спад. Вносът от КНР обаче е започнал да се възстановява изключително бързо, така че от 2009 г. до РП увеличението е внушително - 367 %.
(77)
Освен това неговият пазарен дял е нараснал с 63 % през разглеждания период. Въпреки че от 2008 г. до 2009 г. е спаднал с повече от 50 %, вносът е отбелязал впечатляваща тенденция за нарастване от 2009 г. до РП и се е увеличил с 290 %.
4.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Внос с произход от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена в EUR/t
875
728
768
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
88
91
Източник: Евростат
(78)
През разглеждания период средната цена на вноса от КНР е спаднала с 9 %. Между 2008 г. и 2009 г. тя е намаляла значително със 17 %, след което е нараснала с пет процентни пункта между 2009 г. и 2010 г. и с още три процентни пункта през РП.
(79)
Цените на вноса от КНР постоянно са били на нива под продажните цени на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. Както се вижда в таблицата по-горе, докато през 2009 г. в разгара на икономическата криза дори рязкото намаляване на цените със 17 % не е успяло да спомогне за това пазарният дял на вноса от Китай да се запази на фона на внезапното свиване на потреблението и значително забавяне на пазара, то постоянното подбиване на цените през следващите години обяснява впечатляващото трайно нарастване на пазарния дял на вноса от КНР между 2009 г. и РП.
(80)
С цел да се установи подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на вноса от китайските съдействащи производители за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(81)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза, генериран през РП, показа среднопретеглени маржове на подбиване от 25,9 % от страна на съдействащите китайски производители износители.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(82)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(83)
Както е посочено в съображение 5, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(84)
Предоставените и потвърдени данни за шестимата включени в извадката производители от ЕС бяха използвани за установяване на микроикономически показатели, като цени на единица продукция, разходи на единица продукция, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и складови наличности.
(85)
Предоставените от жалбоподателя данни относно всички производители в Съюза на стоманени продукти с органично покритие, които бяха подложени на кръстосана проверка с други налични източници и проверени данни от включените в извадката производители в Съюза, бяха използвани за установяването на макроикономически показатели, като производството на промишлеността на Съюза, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост и производителност.
5.2. Данни, отнасящи се до промишлеността на Съюза като цяло
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(86)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен обем (в тонове)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
88
86
Производствен капацитет (в тонове)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
96
96
Използване на капацитета
75 %
56 %
68 %
67 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
91
90
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(87)
От таблицата по-горе е видно, че производството е намаляло с 14 % през разглеждания период. В отговор на намаленото търсене през 2009 г. производството рязко е намаляло, след което през 2010 г. отчасти се е възстановило и отново е отбелязало лек спад през РП независимо от увеличеното потребление.
(88)
Производственият капацитет е спаднал с 4 % през разглеждания период. Използването на капацитета е следвало тенденциите в производството и е намаляло с 10 % през разглеждания период.
5.2.2. Обем на продажбите, пазарен дял и ръст
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
90
87
Пазарен дял (в тонове)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
104
96
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(89)
През 2009 г. обемът на продажбите на несвързани клиенти от страна на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 19 % През 2010 г. обемът на продажбите се е увеличил с девет процентни пункта, но след това е спаднал с три процентни пункта през РП.
(90)
През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4 %. След първоначалното увеличаване на пазарния дял през 2009 г. промишлеността на Съюза е отбелязала намаляване на пазарния си дял през 2010 г. и РП, като в резултат на това нейният пазарен дял е бил с 6 % по-малък през РП, отколкото през 2009 г; това е станало на фона на увеличаване на потреблението с повече от 20 % през същия период. По този начин тя не е била в състояние да се възползва от нарастващото потребление и да си възвърне обема на продажбите и част от пазарния дял, загубени преди това.
(91)
Докато потреблението в Съюза е намаляло с 9 % през разглеждания период, а обемът на продажбите на несвързани лица от страна на промишлеността на Съюза е спаднал с 13 %, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 2,3 процентни пункта от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП.
5.2.3. Заетост и производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Заетост (като еквивалент на пълно работно време)
6 790
5 953
5 723
5 428
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
84
80
Производителност (тона/еквивалент на пълно работно време)
621
545
648
672
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
104
108
Източник: Жалба, отговори на въпросника, Eurofer
(92)
По отношение на заетостта в промишлеността на Съюза се наблюдава тенденция към все по-голям спад. Така например общият брой на наетите лица в промишлеността, измерен в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), е намалял с 20 % през разглеждания период и е достигнал най-ниското си равнище през РП. Производителността обаче се е увеличила с 8 % през разглеждания период, което показва, че промишлеността е правила опити за рационализиране на производствените разходи.
5.3. Данни, свързани с включените в извадката производители от Съюза
5.3.1. Средни единични продажни цени в Съюза и производствени разходи
(93)
Средните продажни цени на включените в извадката производители в Съюза на несвързани клиенти в Съюза са намалели с 3 % през разглеждания период. В периода от 2009 г. до РП в съответствие с нарастването на потреблението и обема на продажбите цените са се възстановили с 23 %, но не са достигнали своето равнище от 2008 г.
(94)
Същевременно средните разходи за производство и продажба на сходния продукт са нараснали с 6 % през разглеждания период поради нарасналите производствени разходи за единица продукция, тъй като общите и административните разходи за единица продукция са спаднали с 34 %.
(95)
След спада в цената на единица продукция за несвързани клиенти с 21 % през 2009 г. и свързаната с него загуба цената е започнала да се възстановява. През 2010 г. и по време на РП промишлеността на Съюза е отбелязала повишаване на разходите и е успяла да повиши цените само в умерена степен, за да покрие тези разходи, което е било достатъчно само за запазването на рентабилността на едно и също равнище през 2010 г. и РП. Последицата от това е била допълнителна загуба на пазарен дял, тъй като цените на вноса от Китай са били постоянно по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/t)
1 023
805
911
994
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
89
97
Единична производствена цена (EUR/t)
925
884
893
978
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
97
106
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
5.3.2. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Доходност от продажбите на ПИ в ЕС на несвързани купувачи (% от оборота на продажбите)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 138
41
39
Паричен поток (в EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
46
62
Инвестиции (в EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Индекс (2008 г. = 100)
100
8
22
27
Възвръщаемост на инвестициите
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
- 101
43
44
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(96)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба (преди облагане с данъци) от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота от тези продажби. През 2009 г., която бележи разгара на икономическата криза, рентабилността на промишлеността на Съюза значително е намаляла, от което е последвала загуба в размер на 13,9 %. От 2010 г. нататък тя е започнала да се възстановява, но нарастващите производствени разходи са попречили да бъде достигнато считаното за здравословно и устойчиво равнище за промишлеността (6,7 % - вж. съображение 156). В рамките на целия разглеждан период рентабилността е спаднала с 61 %.
(97)
Тенденцията по отношение на паричния поток в голяма степен следва отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Най-ниското равнище е достигнато през 2010 г. Също така възвръщаемостта на инвестициите е намаляла с 56 % от 13,8 % през 2008 г. на 6 % през РП.
(98)
Тенденциите по отношение на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта от инвестициите през разглеждания период са ограничили способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и са възпрепятствали нейното развитие. В началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да направи значителни инвестиции, но след това инвестициите рязко са намалели през 2009 г. и общо през разглеждания период са се понижили със 73 %.
(99)
Както беше изтъкнато по-горе, финансовите показатели на промишлеността на Съюза са се влошили, но не е видно това сериозно да е засегнало способността ѝ да привлича капитал по време на разглеждания период.
5.3.3. Складови наличности
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Крайни складови наличности (тонове)
116 852
97 533
124 848
130 593
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
107
112
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(100)
За включените в извадката шестима производители в Съюза складовите наличности представляват около 8 % от производствения обем през РП. През разглеждания период равнището на крайните наличности е нараснало с 12 %. Следва да се отбележи обаче, че складовите наличности не са значим показател за промишлеността, тъй като производството се извършва главно по поръчка, при това складовите наличности са се увеличили главно през периода от 2009 г. до РП, което съвпада с рязкото увеличаване на дъмпинговия внос от КНР.
5.3.4. Разходи за труд
Средни разходи за труд за наето лице (в EUR за включените в извадката производители от Съюза)
60 959
57 892
58 637
62 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
96
102
(101)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители в Съюза са нараснали само с 2 %, което е по-малко от темпа на инфлация. Разследването показа, че включените в извадката производители са направили значителни съкращения, по-специално по отношение на общите и административните разходи, поддържайки ефективността.
5.3.5. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(102)
Както беше посочено в съображение 65, в ЕС съществува значителен пазар на стоманени продукти с органично покритие, който включва използването им надолу по веригата от промишлеността на Съюза. С оглед анализирането на този пазар бяха взети предвид целият обем на вътрешното потребление и продажбите на свързани лица (продажби за вътрешно потребление) от страна на включените в извадката производители в Съюза, както и на други производители в Съюза.
(103)
Беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление са били с цел по-нататъшното преработване от страна на самите дружества или свързани с тях дружества в групите на включените в извадката производители от Съюза, чийто предмет на дейност обхваща главно стопанска дейност със строителни материали в качеството им на крайни ползватели на стоманени продукти с органично покритие.
(104)
Въз основа на набелязаното по-горе беше установено, че вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на производителите в Съюза представляват 27 % от общия обем на производството през РП. През разглеждания период вътрешното потребление и свързаните с него обеми на продажбите са намалели с 19 %, а пазарният дял се е свил с 11 %.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в тонове)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
81
81
Пазарен дял
22 %
22 %
20 %
19 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
94
89
Източник: жалба и проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(105)
Стойността на вътрешното потребление и на продажбите за вътрешно потребление беше анализирана въз основа на предоставените отговори на въпросника, които бяха проверени по време на контролни посещения при включените в извадката производители. В хода на разследването се установи, че не е налице съществена разлика между вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление по отношение на крайната употреба на продукта. Данни за вътрешно потребление представиха дружествата, при които производството надолу по веригата се извършва от същия правен субект, а продажбите за вътрешно потребление са продажби на свързани правни субекти, при които се издава фактура. Освен това методът на ценообразуване както при вътрешното потребление, така и при продажбите на свързани лица е сходен, т.е. включените в извадката предприятия са фактурирали както на свързаните дружества, така и на вътрешните звена надолу по производствената верига справедливата стойност (метода на надхвърлените разходи) на продукта.
(106)
По този начин средната стойност на тон е нараснала с 1 % през разглеждания период и поради това е била с 2 % по-ниска от продажната цена, която включените в извадката производители в Съюза са фактурирали на несвързани клиенти през РП.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление (в EUR/t)
967
787
910
975
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
101
Източник: проверени отговори на въпросника, представени от включените в извадката производители
(107)
Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите за вътрешно потребление и самото вътрешно потребление са били предназначени за стопанската дейност със строителни материали надолу по веригата от страна на производителите в Съюза, тези продажби и вътрешното потребление също са били непряко обект на конкуренция от страна на други участници на пазара, в това число дъмпинговия внос от КНР. Вътрешното търсене на производството надолу по веригата би зависило от възможността продуктите надолу по веригата да се продават на свободния пазар, който не е засегнат от дъмпингов внос. Поради това може да се направи заключението, че свитите обеми и пазарен дял през разглеждания период са се дължали на конкуренцията, оказвана с дъмпинговия внос от КНР.
5.3.6. Въздействие от минал дъмпинг или субсидиране
(108)
Тъй като това е първата антидъмпингова процедура по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействие от евентуален минал дъмпинг или субсидиране.
6. Размер на действителния дъмпингов марж
(109)
Всички установени и посочени по-горе маржове в раздела относно дъмпинга значително надвишават нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж на пазара на ЕС не може да се смята за незначително.
7. Заключение относно вредата
(110)
Разследването показа, че всички показатели за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали в съответствие с потреблението през разглеждания период.
(111)
През разглеждания период на фона на непрекъснато намаляващо потребление обемът на вноса от КНР е нараствал непрестанно и значително. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с общо 13 %, а нейният пазарен дял е намалял от 59 % през 2008 г. на 56,7 % през РП. Макар потреблението да се е възстановило с 20 % от 2009 г. до РП, след като в годината на икономическа криза търсенето е било засегнато, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалявал. Промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне загубения пазарния дял поради значителното нарастване на дъмпинговия внос от КНР на пазара на ЕС. Дъмпинговият внос на ниски цени се е увеличавал през разглеждания период, като постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(112)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричния поток и рентабилността. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да инвестира е била накърнена.
(113)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(114)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде определена като значителна. Освен това бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че всяка вреда, причинена от тях, не се приписва като дължаща се на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(115)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло с 9 %, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил рязко с около 49 %, а пазарният му дял също се е увеличил с 63 % от 8,3 % през 2008 г. на 13,6 % през РП. Същевременно обемът на продажбите от страна на промишлеността на Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %, а пазарният дял на тези продажби е намалял с 4% от 59 % през 2008 г. на 56,7% през РП.
(116)
Освен това, въпреки че вносът от КНР също е бил засегнат от икономическата криза и е намалял с 68 % от 2008 г. до 2009 г., той много бързо се е възстановил от 2009 г. до РП, като към края на РП е нараснал с 367 %, независимо че през този период потреблението в Съюза е нараснало само с 20 %. Посредством намаляването на единичната цена с 9 % в сравнение с 2008 г. и посредством подбиването на цените на промишлеността на Съюза с 25,9 % през РП пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил от 2008 г. до РП с 63 % и е достигнал 13,6 %.
(117)
В същото време от 2008 г. до РП като цяло обемът на продажбите от страна на производителите в Съюза на несвързани лица е намалял с 13 %. В периода на възстановяването на пазара от 2009 г. до РП промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на несвързани лица само с 8 %, но е загубила пазарен дял от 9 %, като по този начин се е възползвала само в ограничена степен от нарасналото потребление. В действителност възстановилото се потребление се е отразило най-благоприятно върху вноса от Китай, при това в значително по-голяма степен, отколкото върху останалите участници на пазара.
(118)
Средните цени на вноса от КНР са спаднали с 9 % през разглеждания период. Независимо от тенденцията за повишаване на цените след рязкото им спадане през 2009 г. от 2009 г. до РП те постоянно са били под равнището на цените на промишлеността на Съюза. Единичната цена за несвързани клиенти в ЕС е намаляла само с 3 %, което показва известна устойчивост спрямо натиска върху цените, упражняван посредством вноса от Китай. Въпреки това обаче тези цени очевидно са били поддържани за сметка на по-ниски обеми на продажбите и по-ниската рентабилност на тези продажби, тъй като те са намалели с 61 % от 6,7 % през 2008 г. на 2,6 % през РП поради повишаване на производствените разходи.
(119)
На основание изложеното по-горе беше направено заключението, че рязкото нарастване на дъмпинговия внос от КНР на цени, които постоянно подбиват цените на промишлеността на Съюза, е изиграло решаваща роля за значителната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, като това е попречило на промишлеността на Съюза да се възползва в пълна степен от възстановеното потребление в Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети страни
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Южна Корея
Обем (в тонове)
228 123
226 568
173 935
237 164
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
76
104
Пазарен дял (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
131
88
114
Ср. цена
901
727
846
903
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
94
100
Индия
Обем (в тонове)
159 999
149 138
155 384
141 391
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
97
88
Пазарен дял (%)
2,8%
3,4%
3,2%
2,7%
Индекс (2008 г. = 100)
100
123
112
97
Ср. цена
932
667
773
824
Индекс (2008 г. = 100)
100
72
83
88
Други държави
Обем (в тонове)
249 151
158 461
124 319
167 007
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
50
67
Пазарен дял (%)
4,4%
3,7%
2,5%
3,2%
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
58
74
Ср. цена
951
809
924
955
Индекс (2008 г. = 100)
100
85
97
100
Общо за всички трети държави, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
637 274
534 167
453 637
545 562
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
71
86
Пазарен дял (%)
11,2%
12,3%
9,2%
10,5%
Индекс (2008 г. = 100)
100
110
82
94
Ср. цена
929
735
842
898
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
91
97
Източник: Евростат
(120)
Докато вносът от КНР е съставлявал 56 % от целия внос в ЕС през РП, други важни източници на внос са били Република Индия (Индия) (11 %) и Южна Корея (19 %). За разлика от вноса от КНР, вносът от Индия като цяло е намалял с 12 % през разглеждания период, а пазарният му дял се е свил с 3 % въпреки рязкото спадане на средната му цена с 12 %. Вносът от Южна Корея е нараснал само с 4 %, като средната цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г. Пазарният дял на вноса от Индия е бил 2,7 % през РП, а делът на вноса от Южна Корея е бил 4,6 %.
(121)
Другият внос, който съставлява 14 % от общия внос, е намалял с 33 %, а средната му цена е продължила да бъде на същото равнище както през 2008 г.
(122)
Независимо че средната цена на целия друг внос е била под ценовото равнище на промишлеността на Съюза, въздействието на този внос, ако изобщо е налице, може да бъде само незначително. На първо място, липсват данни, че вносът от други източници е извършван при несправедливи търговски условия. На второ място, за разлика от вноса от Китай, като цяло ценовото равнище на вноса от други основни източници се е задържало по-скоро устойчиво през целия разглеждан период, като това показва, че промишлеността на Съюза може успешно да се конкурира в пазарните сегменти с този внос. На трето място, вносът от други държави е намалял в хода на разглеждания период и все още остава на по-ниско равнище и като цяло, и за основните държави износители поотделно. Освен това намаляващият пазарен дял на другия внос потвърждава, че този внос не е могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза.
3.2. Износни показатели на промишлеността на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Износ по данни на Евростат (в тонове)
669 790
612 204
580 477
605 760
Индекс (2008 г. = 100)
100
91
87
90
Средна цена (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Индекс (2008 г. = 100)
100
88
93
102
Износ на включените в извадката производители от Съюза
53 542
46 516
48 102
46 228
Индекс (2008 г. = 100)
100
87
90
86
Средни продажни цени (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Индекс (2008 г. = 100)
100
76
91
104
Източник: Евростат и проверени отговори на въпросника
(123)
По данни на Евростат през разглеждания период общият износ на стоманени продукти с органично покритие от страна на промишлеността на Съюза за трети държави е намалял с 10 %. Средната цена обаче е била сравнително висока и се е повишила с 2 % през разглеждания период. Износът е представлявал 17 % от общото производство в ЕС и с това е спомогнал промишлеността на Съюза да реализира икономии от мащаба и да намали общите производствени разходи. Поради това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за значителната вреда.
(124)
Тази обща ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители в Съюза за несвързани клиенти в трети държави. През разглеждания период този износ е намалял с 14 %, но и в този случай единичната износна цена постоянно е била по-висока (средно с 2 - 12 % в зависимост от годината) от цената в ЕС. Тъй като обемът на износа е бил само 3 % от общото производство, не е възможно този износ да е допринесъл към претърпяната вреда на пазара на ЕС.
3.3. Внос от КНР от страна на самата промишленост на Съюза
(125)
В хода на разследването бе изтъкнато, че жалбоподателите (посредством свързаните с тях дружества) сами са извършвали внос на разглеждания продукт от КНР, като този внос е съставлявал 20 - 40 % от общия внос от КНР. Не бяха представени обаче доказателства в подкрепа на това твърдение. В хода на разследването във връзка с тези твърдения беше установено, че през РП производителите в Съюза са внесли само около 10 000 тона, което до голяма степен съответства на предоставените от жалбоподателя данни при започването на процедурата. Установено бе, че свързани с производителите в Съюза дружества са внесли приблизително същия обем, който не е бил оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Заедно тези внесени количества представляват само 2 - 3 % от общия внос от КНР. Поради това не може да бъде направено заключението, че промишлеността на Съюза е внасяла от КНР такива количества и по такъв начин, че 1) да бъде поставено под въпрос собственото им положение на производители в Съюза по член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент, или 2) да се самоувреди. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.4. Вътрешно потребление и продажби за вътрешно потребление
(126)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от нейното пряко или опосредено от свързани дружества в групите участие в стопанската дейност надолу по веригата за производство на строителни материали (например плоскости тип „сандвич“, трапецовидни профили и т.н.). По-специално беше посочено, че промишлеността на Съюза е предоставяла на свои предприятия надолу по веригата стоманени продукти с органично покритие на по-ниски цени, отколкото на несвързани предприятия, като по този начин е „субсидирала“ своите предприятия в рамките на групата и им е предоставяла възможност да подбиват цените на конкурентите си в сегмента надолу по веригата.
(127)
Както бе посочено в съображения 102 - 107, средната стойност на вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление на тон е била само с 2 % по-ниска от продажната цена на несвързани клиенти през РП. Освен това разследването показа, че по всяка вероятност вътрешното потребление и продажбите за вътрешно потребление сами са били косвено засегнати от нелоялната конкуренция посредством дъмпинговия внос. Ако, както се твърди, извършващите дейност надолу по веригата предприятия на производителите в Съюза са извлекли ползи, това е щяло да намери отражение в развитието на този показател за вреда. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.5. Икономическа криза
(128)
Икономическата криза и нейното въздействие върху строителната промишленост поне частично обяснява свиването на търсенето и натиска върху цените през разглеждания период. Както беше посочено по-горе, през 2009 г. потреблението се е свило с 24 %. От 2010 г. нататък обаче пазарът започна да се възстановява и до края на РП потреблението се е увеличило с 20 %.
(129)
При анализа на вредата и причинно-следствената връзка обаче беше направена разбивка на пазара за 2009 г. и за последващото възстановяване от 2009 г. до РП. При анализа на вредата и причинно-следствената връзка беше ясно доказано, че вносът от КНР се е възползвал в пълна степен от възстановяващото се потребление и освен това постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза - по тази причина, вместо всички участници на пазара да имат еднаква възможност за възстановяване след спада, те са били принудени непрекъснато да се борят за своето оцеляване.
3.6. Структурен свръхкапацитет
(130)
Някои от заинтересованите страни изтъкнаха, че причина за понесената вреда от промишлеността на Съюза, която се състои от вертикално интегрирани стоманопроизводители, е бил не вносът от КНР, а структурни проблеми на стоманодобивната промишленост в ЕС, като например нейния свръхкапацитет. Беше изтъкнато, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет, като евентуално претърпяната вреда е била последица от наличието на твърде голям брой производствени мощности.
(131)
За производството на стоманени продукти с органично покритие действително е необходим значителен капитал, а постоянните разходи в тази промишленост са относително високи. От това обаче не следва, че извършеното преди разглеждания период консолидиране на стоманодобивната промишленост е довело до свръхкапацитет. Констатациите сочат, че след леко увеличаване на инсталационните мощности през 2009 г. производственият капацитет на промишлеността е спаднал през 2010 г. и отново през РП. Капацитетът през РП е бил по-нисък от действителното потребление през 2008 г., една година преди да бъде усетено цялостното въздействие на икономическата криза. Потреблението в ЕС все още не е достигнало равнището си от 2008 г.
(132)
Освен това при разследването беше констатирано, че отрицателното въздействие от свръхкапацитета се дължи само в минимална степен на производителите на стоманени продукти с органично покритие в ЕС. На първо място, разследването показа, че промишлеността на Съюза очевидно е вземала мерки, за да поддържа ефективността си - разходите за продажби, общите и административните разходи са били намалени значително с 34 %, а производителността е била увеличена с 8 % в целия промишлен отрасъл и с 6 % във включените в извадката дружества. На второ място, непрекъснатите инвестиции в производствените линии и гъвкавостта при тяхното използване за производството на други продукти са спомогнали за реализирането на икономии от мащаба и намаляване на крайните постоянни разходи. През разглеждания период във включените в извадката дружества използването на капацитета е намаляло с 18 %, а средните производствени разходи са се увеличили само с 9 %, като това увеличение включва и цените на суровините. Следователно не може да бъде направено заключението, че свръхкапацитетът може да наруши причинно-следствената връзка. Поради това този довод временно се отхвърля.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(133)
Беше установено, че е налице съществено увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР през разглеждания период, по-специално от 2009 г. до РП. Беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, фактурирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(134)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с отрицателните тенденции по отношение на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през РП, когато независимо от възстановяващото се потребление промишлеността на Съюза не е била в състояние да си възвърне загубения пазарен дял и рентабилност; другите финансови показатели, като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, са останали на равнището от 2010 г., а заетостта е достигнала най-ниското си равнище.
(135)
Разглеждането на другите известни фактори, които са можели да причинят вреда на промишлеността с Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза поради вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил значителна вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(137)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да заключи, че приемането на временни мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(138)
Промишлеността на Съюза като цяло е съставена от 22 известни производители, които по данни на Eurofer представляват цялото производство на стоманени продукти с органично покритие в Съюза. Тези производители са установени в различни държави - членки на Съюза, като ползват услугите на повече от 5 400 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(139)
Нито един от производителите не възрази срещу започването на разследването. Както бе посочено по-горе по отношение на макроикономическите показатели, в цялата промишленост на ЕС е отбелязано влошаване на състоянието и отрицателно въздействие на дъмпинговия внос.
(140)
Промишлеността на Съюза е претърпяла значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда сочат за наличието на неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на съдействащите производители в Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишлеността на Съюза да продължава да се влошава.
(141)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на стоманените продукти с органично покритие да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние.
(142)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. Това положение не би могло да се задържи в средносрочен и дългосрочен план. Освен това е вероятно някои отделни производители да бъдат принудени да закрият производствените си мощности, тъй като са отчели значителни загуби през разглеждания период. С оглед на претърпените загуби и високия дял на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители в Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(143)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите и вносителите
(144)
Както беше посочено в съображение 10, петима вносители се представиха, но само двама от тях изпратиха отговори на въпросника. От приблизително 100 ползватели, изброени в жалбата, 19 се представиха и заявиха своя интерес от процедурата. Впоследствие десет дружества представиха отговори на въпросника.
(145)
Най-активните ползватели и вносители представиха съвместно писмени становища, а в хода на разследването бяха проведени няколко изслушвания. По-долу е направен анализ на основните им доводи във връзка с налагането на мерките.
3.1. Конкуренция на пазара на ЕС
(146)
Беше направено твърдението, че пазарът на стоманени продукти с органично покритие в ЕС не е достатъчно конкурентен и вносът от КНР е бил необходим, така че дружествата, които внасят и използват стоманени продукти с органично покритие, да разполагат с по-добри позиции при воденето на търговски преговори. Освен това беше изказано предположението, че промишлеността на Съюза е участвала в олигополни договорености с цел контролирането на пазара. Тези твърдения не намериха потвърждение през временния етап на разследването. Напротив, беше установено, че производителите в Съюза се конкурират на едни и същи пазари и често продават на едни и същи клиенти или взаимно на своите дружества от строителната промишленост. Като се има предвид, че не бяха предоставени доказателства освен единични оплаквания за трудности при договарянето на цените, както и че наред с петте групи производители в Съюза, които поддържат жалбата, в ЕС извършват дейност още 11 производители на стоманени продукти с органично покритие, някои от които са много големи, а също и многообразието на източниците на внос, това твърдение се явява необосновано и временно се отхвърля.
3.2. Недостатъчно снабдяване
(147)
Направено беше и твърдението, че налагането на мерки по отношение на вноса от Китай би довело до недостиг на стоманени продукти с органично покритие на пазара на ЕС. Като се имат предвид описаното по-горе многообразие на източниците за доставка, както и свободният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, не може да се счита за вероятно да настъпи такъв недостиг. Поради това този довод временно се отхвърля.
3.3. Заключение относно интереса на ползвателите и вносителите
(148)
Десетимата съдействащи ползватели са осъществили 7 % от общия внос от Китай през РП. Разследването показа, че всички ползватели разполагат с различни източници за доставка. Покупките от Китай са представлявали средно около 15 % от общо направените покупки на стоманени продукти с органично покритие; освен това най-големите обеми са били с източник производителите в ЕС (73 %), а 12 % са били внесени от други трети държави. Тъй като разглежданият продукт е високо стандартизиран, значението на обвързаността на клиентите е по-скоро относително - когато става въпрос за качеството на продукта, както ползвателите, така и вносителите могат много лесно да сменят източника за доставки.
(149)
Разследването показа, че всички съдействащи ползватели с изключение на един са отчели рентабилност в сектора, в който се използва разглежданият продукт, като през РП тяхната рентабилност е варирала между 1 % и 13 % в зависимост от дружеството. Освен това рентабилността на тези предприятия не е зависела в значителна степен от вноса на разглеждания продукт от КНР.
(150)
Въз основа на предоставените от ползвателите отговори на въпросника беше оценено възможното въздействие на предлаганите мерки. Дори да се предположи, че ще настъпи малко вероятното най-неблагоприятно развитие за съдействащите ползватели, т.е. те да не могат да предадат повишението на цените и да бъдат задължени да внасят от Китай същите обеми, въздействието на равнището на митата върху техните производствени разходи би се изразило в повишение между 1 % и 5 %, а върху рентабилността - с намаляване с 1 - 2,8 процентни пункта за по-голямата част от вноса и с около 4 процентни пункта за вноса с налагането на остатъчно мито. По-вероятно обаче е въздействието да бъде в много по-малка степен от описаното, тъй като вносът от КНР представлява по-скоро малка част от стопанската дейност на ползвателите, поради което може да се очаква, че увеличението на цените поради антидъмпинговите мерки ще бъде сравнително лесно предадено. Освен това поради това, че много от производителите в ЕС разполагат със значителни алтернативни източници на внос, по отношение на които не се прилагат мерки, като например Индия и Южна Корея, очаква се, че цените на пазара след налагането на мерките ще отразят и тези фактори.
(151)
През РП двамата съдействащи вносители са осъществили около 6 % от общия внос от Китай, като точният размер не е оповестен в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно на ползвателите, вносителите също са продължавали да разполагат с различни източници за доставка наред с КНР. Освен това беше установено, че е възможно рентабилността на вносителите да бъде засегната в по-голяма степен от мерките, отколкото рентабилността на ползвателите, ако те продължават да внасят по същата схема, както през РП. На практика обаче в качеството си на търговци вносителите имат склонност да проявяват дори по-голяма гъвкавост, отколкото ползвателите, и е много вероятно те първи да започнат да използват алтернативни източници за доставка.
(152)
Освен това в тази връзка следва да се има предвид, че част от ползата, която извличат ползвателите и вносителите от вноса от Китай, всъщност произтича от практикуваната от китайските износители нелоялна ценова дискриминация и е възможна поради нея, а не поради естествено конкурентно предимство. Поради това възстановяването на равните възможности на пазара на ЕС посредством коригирането на произтичащото от дъмпинговия внос нарушаване на търговията всъщност ще предостави възможност на пазара на стоманени продукти с органично покритие отново да бъдат налице здравословни, основани на пазарната икономика динамични процеси и ценови тенденции, като не се поставят в неблагоприятно положение други участници (ползватели, производители и крайни потребители), които не могат за извличат непосредствена полза от дъмпинговия внос.
4. Заключение за интереса на Съюза
(153)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни основания да не бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(154)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(155)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(156)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се, че за основа на печалбата, която би могла да бъде реализирана, ако не е налице дъмпингов внос, следва да се приеме 2008 г., когато вносът от Китай е бил по-слабо разпространен на пазара на Съюза. Поради това се счита, че марж на печалбата в размер на 6,7 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира при отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(157)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6,7 % към производствените разходи.
(158)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в КНР, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, с цената, която не причинява вреда, на промишлеността на Съюза в рамките на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на предходното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на предприятието или след учредяването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (7) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(162)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(163)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd и Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd и Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) и Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China и Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Други оказващи съдействие дружества
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Всички други дружества
77,9 %
57,8 %
57,8%
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(164)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за започване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие, т.е. плосковалцувани продукти от нелегирана или легирана стомана (с изключение на неръждаема стомана), които са боядисани, лакирани или покрити с пластмаса поне от едната страна, с изключение на т. нар. плоскости тип „сандвич“, от вида, който се използва в строителството и се състои от два външни метални листа с притисната между тях стабилизираща сърцевина от изолиращ материал, както и с изключение на продуктите със завършващо покритие от цинков прах (богата на цинк боя с тегловно съдържание на цинк 70 % или повече), класирани понастоящем в кодове по КН ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (кодове по ТАРИК 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 и 7226997091) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Всички други дружества
57,8 %
B999
3. Временните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, изложени в приложението. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2012 година.
REGLAMENTO (UE) No 845/2012 DE LA COMISIÓN
de 18 de septiembre de 2012
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica originarios de la República Popular China
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 21 diciembre 2011, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica originarios de la República Popular China («el país afectado»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de la denuncia presentada el 7 de noviembre de 2011 por Eurofer («el denunciante»), que representa una importante proporción, en este caso más del 70 %, de la producción total de la Unión de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica. En la denuncia se ofrecían indicios razonables de la existencia de dumping de dicho producto y del considerable perjuicio resultante, lo que se estimó suficiente para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento a los denunciantes, otros productores de la Unión conocidos, los productores exportadores conocidos de la República Popular China, los importadores, los comerciantes, los usuarios, los proveedores y las asociaciones notoriamente afectados, así como a los representantes de ese país. La Comisión comunicó también el inicio del procedimiento a productores de Canadá y la República de Sudáfrica («Sudáfrica»), que en el anuncio de inicio se previeron como posibles países análogos. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer por escrito sus puntos de vista y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(4)
Teniendo en cuenta el número aparentemente elevado de productores exportadores, productores de la Unión e importadores no vinculados, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo con arreglo a lo dispuesto en el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si sería necesario un muestreo y, si así fuera, seleccionar muestras, se pidió a los productores exportadores conocidos y los importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, según lo especificado en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto afectado durante el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011.
(5)
Con respecto a los productores de la Unión, la Comisión comunicó en el anuncio de inicio que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Esta muestra constaba de seis productores de la Unión de los que la Comisión sabía que fabricaban el producto similar; la selección se hizo teniendo en cuenta el volumen de ventas y de producción, el tamaño y la ubicación geográfica de dichas empresas en la Unión. Los productores de la Unión incluidos en la muestra representaban el 46 % de la producción de la Unión y el 38 % de las ventas de la Unión. En el anuncio de inicio se invitó también a las partes interesadas a manifestar su opinión sobre la muestra provisional. Uno de los productores de la Unión declaró que no deseaba ser incluido en la muestra y fue sustituido en ella por el siguiente productor más grande.
(6)
Veintiséis productores exportadores o grupos de productores exportadores de la República Popular China facilitaron la información solicitada y aceptaron formar parte de la muestra. A partir de la información enviada por los productores exportadores, la Comisión seleccionó inicialmente una muestra formada por los tres productores exportadores con el mayor volumen de exportaciones a la Unión. Sin embargo, uno de los productores exportadores incluidos en la muestra no facilitó datos precisos sobre las exportaciones y fue excluido de la muestra. Otros dos productores exportadores que se incluyeron posteriormente en la muestra retiraron su cooperación. Por tanto, la Comisión decidió finalmente limitar la muestra a los dos productores exportadores seleccionados inicialmente para formar parte de la nuestra y que tenían el mayor volumen de exportaciones a la Unión. Su volumen de exportaciones representa más del 30 % de las exportaciones totales de todos los productores exportadores chinos que cooperaron.
(7)
A fin de permitir a los productores exportadores de la República Popular China que solicitaran el trato de economía de mercado o el trato individual si así lo deseaban, la Comisión envió formularios de solicitud a los productores exportadores chinos notoriamente afectados, a las autoridades chinas y a los demás productores exportadores chinos que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Tres productores exportadores chinos, incluido uno que formaba parte de la muestra, solicitaron el trato de economía de mercado con arreglo al artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base o el trato individual en caso de que la investigación estableciera que no cumplían las condiciones para obtener el trato de economía de mercado. Uno de estos productores exportadores, que no estaba incluido en la muestra, retiró posteriormente su solicitud. El otro productor exportador de la muestra solicitó únicamente el trato individual.
(8)
Cinco importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y accedieron a formar parte de la muestra. En vista del número limitado de importadores que cooperaron, se consideró que el muestreo ya no era necesario.
(9)
La Comisión envió cuestionarios a los dos productores exportadores de la República Popular China incluidos en la muestra, a otros catorce productores exportadores de este país que lo solicitaron, a cuatro productores de Canadá, a tres productores de Sudáfrica, a cinco productores de la República de Corea («Corea del Sur»), a cinco productores de la República Federativa de Brasil («Brasil») -países candidatos en la elección de país análogo-, a los seis productores de la Unión incluidos en la muestra, a los cinco importadores de la Unión que cooperaron y a los usuarios conocidos.
(10)
Se recibieron respuestas de nueve productores exportadores y empresas vinculadas de la República Popular China, un productor de Canadá y un productor de otro posible país análogo: Corea del Sur. Además, respondieron al cuestionario los seis productores de la Unión incluidos en la muestra, dos importadores no vinculados y diez usuarios.
(11)
La Comisión recabó y contrastó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Unión
-
ArcelorMittal Belgium, Bélgica y la empresa de ventas vinculada ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburgo
-
ArcelorMittal Poland, Polonia
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Alemania
-
voestalpine Stahl GmbH y voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austria
-
Tata Steel Maubeuge SA (anteriormente denominada Myriad SA), Francia
-
Tata Steel UK Ltd, Reino Unido
b)
Productores exportadores de la República Popular China
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd y sus empresas vinculadas: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y su empresa vinculada Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China y su empresa vinculada Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
Importadores de la Unión
-
ThyssenKrupp Mannex, Alemania
d)
Usuarios de la Unión
-
Steelpartners NV (perteneciente al grupo Joris IDE), Bélgica
3. Periodo de investigación
(12)
La investigación del dumping y el perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 («periodo de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el periodo comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del periodo de investigación («el periodo considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(13)
El producto afectado son determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica («OCS», por sus siglas inglesas), es decir, productos laminados planos de acero aleado y sin alear (excepto el acero inoxidable) que están pintados, barnizados o revestidos con plástico al menos por un lado, excluidos los denominados «paneles sándwich», de un tipo utilizado para aplicaciones de construcción y compuestos por dos chapas metálicas exteriores con un núcleo estabilizador de material aislante situado entre ellas, y excluidos los productos con un revestimiento final de polvo de cinc (una pintura rica en cinc que contiene un 70 % o más de cinc en peso), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 y ex 7226 99 70, y originarios de la República Popular China («el producto afectado»).
(14)
Los OCS se utilizan sobre todo en la industria de la construcción, también para la ulterior transformación de varios productos utilizados en ella (p. ej., «paneles sándwich», tejados, revestimientos, etc.) Otras aplicaciones incluyen la producción de aparatos domésticos (productos de línea blanca y de línea marrón) o equipo para la construcción (puertas, radiadores, luces, etc.).
2. Producto similar
(15)
La investigación ha revelado que los OCS producidos y vendidos por la industria de la Unión en la Unión, los OCS producidos y vendidos en el mercado nacional de la República Popular China y los OCS importados en la Unión desde China, así como los producidos y vendidos en Canadá, país utilizado como país análogo, tienen básicamente las mismas características físicas y químicas y se destinan a los mismos usos finales esenciales. Por tanto, estos productos se consideran provisionalmente «productos similares» a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(16)
Algunas partes interesadas alegaron que los productos procedentes de la República Popular China no eran comparables con los vendidos por la industria de la Unión porque los primeros se vendieron en un segmento de mercado y de precios diferente y para un uso final distinto, como la construcción exterior, mientras que una parte sustancial de los productos de la industria de la Unión son productos de alta calidad utilizados solamente en el sector de nicho de los electrodomésticos.
(17)
La investigación mostró que, aunque es cierto que los productores de la Unión vendieron parte de su producción a segmentos de mercado como el de los electrodomésticos, los mismos productos se vendieron también a la industria de materiales de construcción, que es presuntamente el principal segmento de mercado de las exportaciones chinas. Por otra parte, se constató que los niveles de precio de dichos sectores eran en gran medida comparables para los mismos tipos de productos vendidos a usuarios diferentes.
(18)
Hay que señalar que, como el producto afectado está muy normalizado, tiene características físicas y químicas básicas semejantes a las del producto similar, independientemente de los usos finales. Por tanto, la alegación se rechaza provisionalmente.
3. Solicitudes de exclusión de productos
(19)
Se recibieron de usuarios, exportadores chinos y productores de la Unión varias solicitudes de exclusión de determinados tipos de productos. Los tipos de productos cuya exclusión ha sido solicitada son, por ejemplo, el acero revestido de cromo o estaño, las planchas de acero pintadas con pintura de silicato inorgánico de cinc o con otros materiales no orgánicos.
(20)
Sin embargo, hasta ahora no se ha llegado a ninguna conclusión, ya que algunas de estas solicitudes no están lo suficientemente documentadas como para poder adoptar una decisión con conocimiento de causa. Por tanto, se ha decidido seguir investigando estas solicitudes.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(21)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de la República Popular China, el valor normal se determina de conformidad con los apartados 1 a 6 del mencionado artículo para los productores que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de ese mismo Reglamento. Solo para facilitar su consulta, a continuación figuran estos criterios de forma resumida:
-
las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales del mercado, y sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores de mercado;
-
las empresas disponen de una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas internacionales de contabilidad, y se aplica a todos los efectos;
-
no existen distorsiones significativas heredadas del sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado;
-
las leyes relativas a la propiedad y la quiebra garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad, y
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(22)
Como se indica en el considerando 8, tres productores exportadores de la República Popular China solicitaron el trato de economía de mercado y respondieron al formulario de solicitud de dicho trato en el plazo establecido; uno de ellos retiró posteriormente su solicitud.
(23)
Con respecto a los otros dos productores exportadores de la República Popular China que cooperaron y solicitaron el trato de economía de mercado, a raíz de la sentencia del Tribunal de Justicia de 2 de febrero de 2012 (3), se decidió examinar tanto la solicitud del productor que se incluyó en la muestra (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd y sus empresas vinculadas) como la del productor exportador que no se incluyó en ella (Union Steel China y su empresa vinculada). La Comisión buscó toda la información que consideraba necesaria y verificó la información aportada en la solicitud de trato de economía de mercado en los locales de las empresas en cuestión.
(24)
Se consideró que ninguno que ninguno de los dos grupos de productores exportadores de la República Popular China que cooperaron cumplían los criterios para obtener el trato de economía de mercado, ya que el coste de la materia prima principal: bobinas de acero laminadas en caliente, está significativamente distorsionado debido a la interferencia del Estado en el mercado siderúrgico de la República Popular China y no refleja sustancialmente los valores del mercado, tal como requiere el primer guión del artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(25)
La interferencia del Estado chino en el sector siderúrgico está demostrada porque la gran mayoría de los grandes productores siderúrgicos chinos son propiedad del Estado y la capacidad y producción siderúrgicas existentes están influidas por los diversos planes quinquenales, en particular el actual 12o Plan Quinquenal (2011-2015) para el Sector Siderúrgico.
(26)
El Estado controla también de manera importante el mercado de materias primas. El coque, que es, junto con el mineral de hierro, la principal materia prima para la producción de acero, está sujeto a restricciones cuantitativas a la exportación y a un derecho de exportación del 40 %. Puede, por tanto, concluirse que el mercado siderúrgico chino está distorsionado debido a la interferencia significativa del Estado.
(27)
Esta distorsión se refleja en el precio que pagaron las empresas investigadas por las bobinas de acero laminadas en caliente en el periodo de investigación. Se constató que este precio era considerablemente inferior a los precios internacionales. Puede concluirse, por tanto, que la producción de OCS se beneficia de bobinas de acero laminadas en caliente con precios anormales debido a la influencia gubernamental que distorsiona los precios de los OCS en la República Popular China. Esta distorsión constituye una ventaja muy importante en materia de costes para los productores exportadores chinos, ya que el coste de la materia prima principal, las bobinas de acero laminadas en caliente, representa aproximadamente el 80 % de los costes de producción. Por tanto, no puede considerarse que se cumpla el primer criterio.
(28)
Además de la situación general descrita anteriormente, un productor exportador no cumplió el segundo criterio debido a fallos significativos de los sistemas de contabilidad de tres de sus empresas del grupo vinculadas.
(29)
La Comisión comunicó oficialmente los resultados de la investigación relativa al trato de economía de mercado a las empresas afectadas de la República Popular China, a las autoridades de ese país y al denunciante. Asimismo, se brindó a todos ellos la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídos en caso de que hubiera razones específicas para ello.
(30)
El denunciante, un productor exportador chino y las autoridades de la República Popular China presentaron alegaciones por escrito. El denunciante estuvo de acuerdo con los resultados de la investigación relativa al trato de economía de mercado. El productor exportador chino puso en duda sobre todo que los precios pagados por las empresas investigadas por las bobinas de acero laminadas en caliente fueran muy inferiores a los precios internacionales, pero no facilitó información para apoyar su alegación. Sin embargo, los datos de Eurostat, confirmados por otros datos estadísticos disponibles (4), mostraron claramente que estos precios estaban muy por debajo de los precios internacionales si se comparan con los precios correspondientes pagados en Europa, Norteamérica, Sudamérica y Japón. Por tanto, se rechaza la alegación.
(31)
Las autoridades de la República Popular China alegaron que la existencia de posibles distorsiones de precios a nivel de la industria de la materia prima bobinas de acero laminadas en caliente no impedía automáticamente cumplir el criterio 1, que requiere una determinación a nivel de empresa. Sin embargo, como se indica en el considerando 27, la distorsión del precio de la materia prima se refleja en el precio pagado por todas las empresas investigadas. En primer lugar, este hecho no fue puesto en duda por ninguna parte y, en segundo lugar, el examen del trato de economía de mercado se llevó a cano a nivel de empresa y las conclusiones no se limitan a cuestiones horizontales generales. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(32)
Las autoridades de la República Popular China alegaron también que los planes quinquenales son directrices no vinculantes sin alcance jurídico en la República Popular China. Sin embargo, como se expone en el considerando 25, independientemente de la naturaleza jurídica exacta de dichos planes, no puede negarse que, mediante ellos, la intervención del Gobierno de la República Popular China tiene un impacto significativo en la capacidad y producción siderúrgicas existentes. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(33)
También se alegó que el tratamiento de las solicitudes de trato de mercado por parte de la Comisión era incompatible con las sentencias del Tribunal de Justicia de 2 de febrero de 2012 (5) («sentencia Brosmann») y 19 de julio de 2012 (6) («sentencia Zhejiang Xinan Chemical»). Con respecto a esta alegación, hay que señalar que el procedimiento se llevó a cabo de conformidad con la sentencia Brosmann, tal como reconocieron también las propias autoridades de la República Popular China en su alegación. Además, de lo que se trataba en la sentencia Zhejiang era de la interferencia del Estado en las decisiones empresariales. Sin embargo, en este procedimiento, la principal razón para denegar el trato de economía de mercado era que el precio de la materia prima principal no reflejaba los valores del mercado. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(34)
También se alegó que, dado que el procedimiento antisubvenciones paralelo relativo al producto afectado también examinaba la cuestión de la distorsión de los insumos, la Comisión debería haber tenido en cuenta las pruebas recogidas sobre esta cuestión en el procedimiento paralelo mencionado. Con respecto a esta alegación, hay que señalar que, en el marco del procedimiento antidumping actual, durante la investigación del trato de economía de mercado se examinó si los costes de la materia prima principal reflejaban los valores del mercado. La conclusión de que la producción de OCS en la República Popular China se beneficia de bobinas de acero laminadas en caliente con precios anormales, expuesta en el considerando 27, es por tanto completamente válida a este respecto y no prejuzga de ningún modo cualquier posible conclusión del procedimiento antisubvenciones o viceversa. Cualquier posible conclusión de los procedimientos antisubvenciones es bastante distinta de la determinación del trato de economía de mercado. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
(35)
Las autoridades de la República Popular China alegaron también que la Comisión no comunicó las conclusiones sobre el trato de economía de mercado a las autoridades chinas. Sin embargo, esto no es correcto porque los servicios de la Comisión facilitaron, mediante una nota verbal, a la misión china a la UE de 12 de julio de 2012 el documento de comunicación de información sobre el trato de economía de mercado.
(36)
Por último, se alegó que la Comisión estaba utilizando datos no verificados del productor del país análogo para establecer derechos provisionales. Sin embargo, esto no es correcto, ya que la Comisión utilizó datos que analizó y consideró fiables, tal como se indica claramente en el considerando 48. La Comisión debió dirigirse al productor análogo canadiense para obtener su cooperación, ya que el productor análogo coreano retiró su cooperación justo antes de que se realizara la inspección in situ prevista y acordada, tal como se explica en el considerando 45. La investigación sobre el terreno en los locales del productor se llevará a cabo, por tanto, después de la fase provisional del procedimiento. Se alegó también que la empresa del país análogo que es Corea retiró su cooperación debido a la decisión sobre el trato de economía de mercado. Esto no es cierto, sin embargo, porque la retirada se produjo el 3 de julio y la comunicación de las conclusiones sobre el trato de economía de mercado se realizó el 12 de julio de 2012.
(37)
Ninguna de las alegaciones presentadas modificó las conclusiones con respecto al trato de economía de mercado.
(38)
En vista de lo anterior, ninguno de los dos grupos de productores exportadores de la República Popular China que cooperaron y solicitaron el trato de economía de mercado pudo demostrar que cumplía los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c) del Reglamento de base.
2. Trato individual
(39)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. Solo a título de referencia, se presentan a continuación dichos criterios de forma resumida:
-
cuando se trate de empresas, o asociaciones empresariales conjuntas, controladas total o parcialmente por extranjeros, los exportadores pueden repatriar los capitales y los beneficios libremente;
-
los precios de exportación, las cantidades exportadas y las modalidades de venta se han decidido libremente;
-
la mayoría de las acciones pertenece a particulares; los funcionarios del Estado que figuran en el consejo de administración o que ocupan puestos clave en la gestión son claramente minoritarios o la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado;
-
las operaciones de cambio se ejecutan a los tipos del mercado, y
-
la intervención del Estado no puede dar lugar a que se eludan las medidas si los exportadores se benefician de tipos de derechos individuales.
(40)
El productor exportador que fue incluido en la muestra y solicitó el trato de economía de mercado solicitó también el trato individual en caso de que no se le concediera el trato de economía de mercado. El otro productor exportador que fue incluido en la muestra también solicitó el trato individual. Con arreglo a la información disponible, se determinó provisionalmente que estos dos productores exportadores de la República Popular China cumplen las condiciones para obtener el trato individual.
3. Examen individual
(41)
Seis productores exportadores que cooperaron solicitaron un examen individual con arreglo al artículo 17, apartado 3 del Reglamento de base; solo uno de ellos solicitó el trato de economía de mercado. Se decidió provisionalmente inicialmente llevar a cabo el examen individual de este último: Union Steel China, ya que no resultaba muy gravoso porque ya había sido inspeccionado en el marco de su solicitud de trato de economía de mercado.
(42)
Este productor exportador solicitó el trato de economía de mercado, pero también el trato individual en caso de que no se le concediera el trato de economía de mercado. Tras examinar su solicitud, se concedió a Union Steel China el trato individual porque cumplía los criterios para ello.
4. Valor normal
4.1. Elección del país análogo
(43)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado se determina a partir del precio en el mercado nacional o del valor normal calculado en un país análogo.
(44)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de recurrir a Canadá o a Sudáfrica como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal y se invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(45)
La Comisión examinó si otros países podrían ser una opción razonable de país análogo y se enviaron cuestionarios a los productores de OCS de Canadá y Sudáfrica, pero también a productores de Brasil y Corea del Sur. Solo dos productores de OCS, uno de Canadá y otro de Corea del Sur, respondieron a los cuestionarios. Ambos países parecían ser mercados abiertos sin derechos de importación y con importaciones significativas procedentes de varios terceros países. Además, en Corea del Sur había al menos otros cuatro productores nacionales del producto afectado, lo que permite un buen nivel de competencia en el mercado nacional. Sin embargo, el 3 de julio de 2012, en una fase muy avanzada del procedimiento y justo antes de la inspección in situ de los servicios de la Comisión, el productor surcoreano retiró inexplicablemente su cooperación.
(46)
En vista de lo anterior, se seleccionó a Canadá como país análogo. En Canadá hay al menos otros cuatro productores nacionales del producto afectado, lo que permite un buen nivel de competencia en el mercado nacional. La investigación puso de manifiesto que no había motivo alguno para considerar que Canadá no era un país adecuado para la determinación del valor normal.
(47)
Varias partes interesadas sostuvieron que la estructura de costes de un productor canadiense no puede compararse con la de un productor exportador chino. Sin embargo, no se encontraron diferencias significativas en la estructura de los costes y, por tanto, se rechazó este argumento.
(48)
Los datos remitidos en la respuesta del productor canadiense que cooperó se analizaron y se comprobó que se trataba de información fiable, en la que podía basarse el valor normal.
(49)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que Canadá es un país análogo apropiado y razonable de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
4.2. Determinación del valor normal
(50)
Como la empresa seleccionada para formar parte de la muestra y la empresa cuya solicitud de examen individual se aceptó no pudieron demostrar que cumplen los criterios para obtener el trato de economía de mercado y la otra empresa que fue seleccionada para formar parte de la muestra no solicitó el trato de economía de mercado, el valor normal para todos los productores exportadores chino se estableció sobre la base de la información recibida del productor del país análogo.
(51)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas del producto similar a clientes independientes en Canadá eran representativas. Se constató que las ventas del producto similar realizadas por el productor canadiense que cooperó en el mercado nacional canadiense eran cuantitativamente representativas en comparación con el producto afectado exportado a la Unión por los productores exportadores incluidos en la muestra y el productor exportador cuya solicitud de examen individual fue aceptada.
(52)
La Comisión examinó a continuación si se podía considerarse que esas ventas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, con arreglo al artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. Las ventas se consideraron rentables si el precio unitario era igual o superior al coste de producción. Por tanto, se determinó el coste de producción del productor canadiense durante el periodo de investigación.
(53)
En el caso de aquellos tipos de producto en que más del 80 % del volumen de ventas en el mercado nacional del tipo en cuestión era superior a los costes y la media ponderada de los precios de venta de este tipo era igual o superior al coste unitario de producción, el valor normal, por tipo de producto, se calculó como la media ponderada de los precios nacionales reales de todas las ventas, fueran o no rentables, del tipo de producto en cuestión.
(54)
Cuando el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de las ventas de ese tipo de producto, o si su precio medio ponderado era inferior al coste de producción unitario, el valor normal se basó en el precio real en el mercado nacional, calculado como media ponderada únicamente de las ventas rentables en el mercado nacional de ese tipo de producto durante el periodo de investigación.
(55)
Con respecto a los tipos de producto que no eran rentables, el valor normal se calculó utilizando el coste de fabricación del productor canadiense más los gastos de venta, generales y administrativos, y el margen de beneficio para los tipos de producto que son rentables.
4.3. Precios de exportación de los productores exportadores a los que se concedió trato individual
(56)
Dado que todos los productores exportadores que cooperaron y a los que se concedió el trato individual realizaron ventas de exportación directamente a clientes independientes de la Unión, los precios de exportación se basaron en los precios realmente pagados o por pagar por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
4.4. Comparación
(57)
El valor normal y el precio de exportación se compararon utilizando precios franco fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se hicieron ajustes, en su caso, en relación con los gastos de transporte, seguros, manipulación y costes accesorios, embalaje, créditos, gastos bancarios y comisiones en todos los casos en los que se consideró que eran razonables y exactos y que estaban justificados por pruebas.
5. Márgenes de dumping
(58)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, los márgenes de dumping de los productores exportadores a los que se concedió el trato individual se determinaron comparando el valor normal medio ponderado establecido para el país análogo con el precio de exportación medio ponderado de cada empresa expresado como porcentaje del precio CIF en la frontera de la Unión, no despachado de aduana.
(59)
Para los productores exportadores que cooperaron no seleccionados para la muestra se calculó la media ponderada de los márgenes de dumping de los productores exportadores incluidos en la muestra. Con arreglo a esto, el margen de dumping provisional para los productores exportadores no incluidos en la muestra, expresado como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, es del 61,1 %.
(60)
Para calcular el margen de dumping de ámbito nacional aplicable a los productores exportadores de la República Popular China que no cooperaron o no se conocen, el nivel de cooperación se estableció primero comparando el volumen de las exportaciones a la Unión comunicado por los productores exportadores que cooperaron con las estadísticas equivalentes de Eurostat.
(61)
Dado que la cooperación de la República Popular China fue de aproximadamente el 70 %, el margen de dumping de ámbito nacional aplicable a todos los demás exportadores de dicho país se determinó utilizando el margen de dumping más elevado determinado para los tipos de producto representativos de los productores exportadores. Partiendo de esta base, el nivel nacional de dumping se fijó provisionalmente en el 77,9 % del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana.
(62)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping provisionales expresados como porcentaje del precio CIF en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Media ponderada de la muestra
61,1 %
Margen de dumping de ámbito nacional
77,9 %
D. PERJUICIO
1. Producción de la Unión e industria de la Unión
(63)
Para determinar la producción total de la Unión durante el periodo considerado, se utilizó toda la información disponible sobre los productores de la Unión, tanto la facilitada en la denuncia como los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación y las respuestas, debidamente verificadas, del cuestionario enviado a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(64)
Durante el período de investigación fabricaron OCS veintidós productores de la Unión. Con arreglo a lo expuesto en el considerando anterior, la producción total de la Unión se estimó en unas 3 645 298 toneladas durante el periodo de investigación. Los productores de la Unión, que suponen el total de la producción de la Unión, constituyen la industria de la Unión en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y en lo sucesivo se hará referencia a ellos como «la industria de la Unión».
2. Determinación del mercado pertinente de la Unión
(65)
Durante la investigación se comprobó que una parte sustancial de la producción de los productores de la Unión incluidos en la muestra se destinaba al uso cautivo, es decir que a menudo se transfería simplemente (sin factura) y/o se suministraba a precios de transferencia dentro de la misma empresa o grupo de empresas para una nueva transformación posterior.
(66)
Para determinar si la industria de la Unión había sufrido o no un perjuicio, así como para determinar el consumo y los diversos indicadores económicos relacionados con la situación de la industria de la Unión, se examinó si la utilización posterior de la producción del producto similar por parte de la industria de la Unión debía tenerse en cuenta en el análisis y en qué medida.
(67)
Para proporcionar un panorama lo más completo posible de la situación de la industria de la Unión, se obtuvieron y analizaron datos sobre la totalidad de la actividad relacionada con los OCS y, posteriormente, se determinó si la producción estaba destinada a un uso cautivo o al mercado libre.
(68)
Con respecto a los siguientes indicadores económicos relativos a la industria de la Unión, se comprobó que, para que el análisis y la evaluación fueran realistas, tenían que centrarse en la situación imperante en el mercado libre: volumen y precio de las ventas en el mercado de la Unión, cuota de mercado, crecimiento, volumen y precios de exportación, y, por tanto, los indicadores de perjuicio se corrigieron para el uso cautivo y las ventas cautivas en la industria de la Unión que se conocían, y este uso y ventas se analizaron por separado.
(69)
No obstante, por lo que respecta a otros indicadores económicos se comprobó, sobre la base de la investigación, que solo podían examinarse razonablemente en relación con la actividad en su conjunto. De hecho, la producción (para el mercado cautivo y el mercado libre), la capacidad, la utilización de la capacidad, las inversiones, las existencias, el empleo, la productividad, los sueldos y la capacidad de conseguir capital dependen de la totalidad de la actividad, tanto si la producción es cautiva como si se vende en el mercado libre.
3. Consumo de la Unión
(70)
La industria de la Unión vendió el producto similar a clientes no vinculados y lo vende/transfiere a empresas vinculadas para una nueva transformación posterior, p. ej., en centros de servicios siderúrgicos.
(71)
Al calcular el consumo aparente de OCS en la Unión, la Comisión añadió el volumen total de importaciones de OCS en la Unión comunicado por Eurostat y el volumen de ventas y el uso cautivo en la Unión del producto similar producido por la industria de la Unión, comunicados en la denuncia y verificados durante las inspecciones in situ con respecto a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(72)
Con respecto a los datos de Eurostat sobre las importaciones, hay que señalar que las descripciones de los códigos NC pertinentes (véase el considerando 13) no se limitan a la descripción del producto investigado y, por tanto, las importaciones comunicadas por Eurostat con esos códigos pueden incluir otros productos. Sin embargo, a falta de información sobre las cantidades de esas otras importaciones posiblemente afectadas o de pruebas de que dichas cantidades podrían ser importantes, se decidió provisionalmente utilizar los datos completos comunicados por Eurostat sobre las importaciones realizadas con los códigos NC pertinentes.
(73)
Con arreglo a todo ello, el consumo total de la Unión evolucionó del siguiente modo:
2008
2009
2010
PI
Consumo (en toneladas)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Índice (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
El consumo total en el mercado de la UE disminuyó un 9 % durante el periodo considerado. Entre 2008 y 2009, dicha disminución fue de aproximadamente el 24 % debido a los efectos negativos globales de la crisis económica, especialmente en el sector de la construcción. Después, el consumo empezó a recuperarse y aumentó en total un 20 % desde 2009 hasta el periodo de investigación, pero siguió estando por debajo del nivel inicial de 2008.
4. Importaciones procedentes del país afectado y cuota de mercado
(75)
Las importaciones en la Unión procedentes de la República Popular China evolucionaron como sigue durante el periodo considerado:
2008
2009
2010
PI
Volumen de las importaciones procedentes de la RPC (toneladas)
472 988
150 497
464 582
702 452
Índice (2008 = 100)
100
32
98
149
Cuota de mercado
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Índice (2008 = 100)
100
42
114
163
Fuente: Eurostat
(76)
A pesar de la evolución del consumo, el volumen de importaciones procedentes de la República Popular China aumentó considerablemente (un 49 %) durante el periodo considerado. Debido a los efectos negativos de la crisis económica, el volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China también disminuyó mucho en 2009. Sin embargo, estas importaciones empezaron a recuperarse muy rápidamente y desde 2009 hasta el periodo de investigación se produjo un impresionante aumento del 367 %.
(77)
También la cuota de mercado de dichas importaciones aumento un 63 % en el periodo considerado. Aunque de 2008 a 2009 se redujo en más de la mitad, desde 2009 hasta el periodo de investigación experimentó un fuertísimo aumento del 290 %.
4.1. Precios de las importaciones y subcotización de precios
Importaciones procedentes de la República Popular China
2008
2009
2010
PI
Precio medio en EUR/tonelada
875
728
768
801
Índice (2008 = 100)
100
83
88
91
Fuente: Eurostat
(78)
El precio medio de las importaciones procedentes de la República Popular China se redujo en un 9 % durante el periodo considerado. Entre 2008 y 2009 sufrió un descenso importante del 17 % y después aumentó cinco puntos porcentuales entre 2009 y 2010, y otros tres puntos porcentuales en el periodo de investigación.
(79)
Los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China se mantuvieron siempre por debajo de los precios de venta de la industria de la Unión durante todo el periodo considerado. Como indica el cuadro anterior, aunque en 2009, en plena crisis económica, incluso el recorte de precios del 17 % no pudo ayudar a las importaciones chinas a mantener la cuota de mercado en una situación de reducción repentina del consumo y ralentización significativa del mercado, la subcotización continua en los años posteriores explica el impresionante aumento constante de la cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China entre 2009 y el periodo de investigación.
(80)
Para determinar la subcotización de los precios durante el periodo de investigación, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que los productores de la Unión incluidos en la muestra cobraban a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio de fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados por tipo de producto de las importaciones de los productores chinos que cooperaron cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio CIF con los ajustes pertinentes para tener en cuenta los costes posteriores a la importación.
(81)
Se compararon los precios de transacciones para cada tipo particular en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, tras deducir bonificaciones y descuentos. El resultado de la comparación, expresada en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra durante el periodo de investigación, mostró la existencia de márgenes medios ponderados de subcotización de hasta el 25,9 % por parte de los productores exportadores chinos que cooperaron.
5. Situación económica de la industria de la Unión
5.1. Observaciones preliminares
(82)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Unión.
(83)
Como se indica en el considerando 5, se utilizó el muestreo para examinar el posible perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(84)
Los datos proporcionados y verificados en los seis productores de la UE incluidos en la muestra se utilizaron para establecer indicadores microeconómicos, como el precio unitario, el coste unitario, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones, el rendimiento de las inversiones, la capacidad de obtener capital y las existencias.
(85)
Los datos facilitados por el denunciante para todos los productores de OCS de la Unión, cotejados con otras fuentes disponibles y datos verificados de los productores de la Unión incluidos en la muestra, se utilizaron para establecer indicadores microeconómicos, tales como la producción de la industria de la Unión, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, el volumen de ventas, la cuota de mercado, el empleo y la productividad.
5.2. Datos relativos a la industria de la Unión en su conjunto
5.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(86)
Para determinar la producción total de la Unión durante el periodo considerado, se utilizó toda la información disponible sobre la industria de la Unión, tanto la facilitada en la denuncia como los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación y las respuestas, debidamente verificadas, del cuestionario enviado a los productores de la Unión incluidos en la muestra.
2008
2009
2010
PI
Volumen de producción (toneladas)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Índice (2008 = 100)
100
77
88
86
Capacidad de producción (toneladas)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Índice (2008 = 100)
100
102
96
96
Utilización de la capacidad
75 %
56 %
68 %
67 %
Índice (2008 = 100)
100
75
91
90
Fuente: denuncia, respuestas al cuestionario
(87)
El cuadro anterior muestra que, durante el periodo considerado, hubo una disminución de la producción de un 14 %. En consonancia con la disminución de la demanda, la producción se redujo bruscamente en 2009, tras lo cual se recuperó parcialmente en 2010, antes de caer ligeramente en el periodo de investigación a pesar del aumento del consumo.
(88)
La capacidad de producción descendió un 4 % durante el periodo considerado. La utilización de la capacidad siguió la tendencia de la producción y disminuyó un 10 % durante el periodo considerado.
5.2.2. Volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento
2008
2009
2010
PI
Volumen de ventas (toneladas)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Índice (2008 = 100)
100
81
90
87
Cuota de mercado (toneladas)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Índice (2008 = 100)
100
106
104
96
Fuente: denuncia, respuestas al cuestionario
(89)
En 2009, el volumen de ventas de la industria de la Unión a clientes no vinculados sufrió un descenso importante del 19 %. En 2010, el volumen de ventas aumentó nueve puntos porcentuales, pero después disminuyó tres puntos porcentuales en el periodo de investigación.
(90)
La cuota de mercado de la industria de la Unión se redujo en un 4 % durante el periodo considerado. Después de un aumento inicial de la cuota de mercado de la industria de la Unión en 2009, en 2010 y en el periodo de investigación dicha cuota se redujo y en este periodo era 6% inferior a la de 2009. Esto se produjo en el contexto de un aumento de más del 20 % en el consumo durante el mismo periodo. Eso significa que no fue capaz de aprovechar el aumento del consumo y recuperar los volúmenes de ventas y parte de la cuota de mercado que había perdido anteriormente.
(91)
Mientras que el consumo de la Unión disminuyó un 9 % durante el periodo considerado y el volumen de ventas de la industria de la Unión a partes no vinculadas se redujo un 13 %, la cuota de mercado de la industria de la Unión perdió 2,3 puntos porcentuales, pasando del 59 % en 2008 al 56,7 % en el periodo de investigación.
5.2.3. Empleo y productividad
2008
2009
2010
PI
Empleo (en ETC)
6 790
5 953
5 723
5 428
Índice (2008 = 100)
100
88
84
80
Productividad (toneladas/ETC)
621
545
648
672
Índice (2008 = 100)
100
88
104
108
Fuente: denuncia, respuestas al cuestionario, Eurofer
(92)
El empleo experimentó en la industria de la Unión una tendencia progresiva a la baja. Por ello, el número total de trabajadores de la industria, medido en equivalentes a tiempo completo (ETC), disminuyó un 20 % durante el periodo considerado y alcanzó su nivel más bajo en el periodo de investigación. Sin embargo, la productividad aumentó un 8 % durante el periodo considerado, lo que demuestra que la industria estaba también intentando racionalizar los costes de producción.
5.3. Datos relativos a los productores de la Unión incluidos en la muestra
5.3.1. Precios unitarios de venta medios en la Unión y coste de producción
(93)
Los precios medios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la UE disminuyeron un 3 % en el periodo considerado. En el periodo comprendido entre 2009 y el periodo de investigación, en paralelo a un aumento del consumo y de los volúmenes de ventas, los precios se recuperaron un 23 %, pero no alcanzaron el nivel de 2008.
(94)
De manera paralela, los costes medios de producción y venta del producto similar aumentaron un 6 % durante el periodo considerado debido al aumento de los costes de fabricación por unidad, mientras que los gastos de venta, generales y administrativos cayeron un 34 %.
(95)
Después de la reducción del precio unitario cobrado a los clientes no vinculados en un 21 % en 2009 y de las pérdidas consiguientes, el precio unitario empezó a recuperarse. En 2010 y durante el periodo de investigación, la industria de la Unión experimentó una subida de los costes y solo pudo incrementar moderadamente los precios para cubrirlos, lo que permitió solamente mantener la rentabilidad a los niveles de 2010 y el periodo de investigación. Sin embargo, esto produjo una nueva pérdida de cuota de mercado, ya que los precios de las importaciones chinas eran constantemente inferiores a los precios de la industria de la Unión.
2008
2009
2010
PI
Precio unitario en la UE para los clientes no vinculados (EUR/tonelada)
1 023
805
911
994
Índice (2008 = 100)
100
79
89
97
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
925
884
893
978
Índice (2008 = 100)
100
95
97
106
Fuente: respuestas verificadas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra
5.3.2. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de obtener capital
2008
2009
2010
PI
Rentabilidad de las ventas de la UE a clientes no vinculados (en % del volumen de negocios)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Índice (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Flujo de caja (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Índice (2008 = 100)
100
64
46
62
Inversiones (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Índice (2008 = 100)
100
8
22
27
Rendimiento de las inversiones
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Índice (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Fuente: respuestas verificadas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra
(96)
La rentabilidad de la industria de la Unión se determinó expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas. En 2009, año de la crisis económica, la rentabilidad de la industria de la Unión disminuyó drásticamente y dio lugar a unas pérdidas del 13,9 %. A partir de 2010, empezó a recuperarse, pero los mayores costes de producción impidieron que se alcanzara el nivel que se considera saludable y sostenible para la industria (6,7 % - véase el considerando 156). Durante todo el periodo considerado, la rentabilidad disminuyó un 61 %.
(97)
La tendencia del flujo de caja siguió en gran medida la tendencia negativa de la rentabilidad. El nivel más bajo se alcanzó en 2010. De manera similar, el rendimiento de las inversiones disminuyó un 56 %, pasando del 13,8 % en 2008 al 6 % en el periodo de investigación.
(98)
La evolución de la rentabilidad, el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones durante el periodo considerado limitó la capacidad de la industria de la Unión para invertir en sus actividades y mermó su desarrollo. La industria de la Unión consiguió realizar inversiones importantes al principio del periodo considerado, pero, después, las inversiones cayeron bruscamente en 2009 y experimentaron un descenso general del 73 % en el periodo considerado.
(99)
Como se ha indicado anteriormente, los resultados financieros de la industria de la Unión empeoraron, pero esto no significaba que su capacidad para conseguir capital estuviera seriamente afectada durante el periodo considerado.
5.3.3. Existencias
2008
2009
2010
PI
Existencias de cierre (toneladas)
116 852
97 533
124 848
130 593
Índice (2008 = 100)
100
83
107
112
Fuente: respuestas verificadas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra
(100)
Las existencias de los seis productores de la Unión incluidos en la muestra representaban alrededor del 8 % del volumen de producción en el periodo de investigación. El nivel de las existencias de cierre aumentó un 12 % durante el periodo considerado. Aunque hay que señalar que las existencias no son un indicador importante para la industria, ya que la producción tiene lugar sobre todo por encargo, el mayor incremento de las existencias se produjo entre 2009 y el periodo de investigación y coincidió con el aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China
5.3.4. Costes laborales
Costes medios laborales por trabajador (en EUR, productores de la UE incluidos en la muestra)
60 959
57 892
58 637
62 347
Índice (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Los costes laborales medios de los productores de la industria de la Unión incluidos en la muestra aumentaron solo un 2 % durante el periodo considerado, por debajo de la tasa de inflación. La investigación mostró que los productores incluidos en la muestra hicieron recortes importantes, sobre todo en los costes generales y administrativos, y controlaron rigurosamente la eficiencia.
5.3.5. Uso cautivo y ventas cautivas
(102)
Como se indica en el considerando 65, en la UE hay un mercado importante de OCS que está constituido por el uso posterior de OCS por parte de la industria de la Unión. Para analizar este mercado, se consideraron todos los volúmenes de uso cautivo y ventas a partes vinculadas (ventas cautivas) por parte de los productores de la Unión incluidos en la muestra y otros productores de la Unión.
(103)
Se comprobó que el uso cautivo y las ventas cautivas se destinaban a una ulterior transformación por parte de las propias empresas o de sus empresas vinculadas dentro de los grupos de productores de la Unión incluidos en la muestra que se dedicaban principalmente al negocio de materiales de construcción, es decir, que eran usuarios finales de OCS.
(104)
Con arreglo a lo anterior, se estableció que el uso cautivo y las ventas cautivas de los productores de la Unión constituyó el 27 % del volumen de producción total en el periodo de investigación. Durante el periodo considerado, el uso cautivo y las ventas conexas disminuyeron un 19 % y la cuota de mercado cayó un 11 %
2008
2009
2010
PI
Uso cautivo y ventas cautivas (toneladas)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Índice (2008 = 100)
100
76
81
81
Cuota de mercado
22 %
22 %
20 %
19 %
Índice (2008 = 100)
100
100
94
89
Fuente: denuncia y respuestas verificadas al cuestionario de los productores incluidos en la muestra
(105)
El valor del uso cautivo y las ventas cautivas se analizó partiendo de las respuestas al cuestionario facilitadas por los productores incluidos en la muestra y se verificó en las inspecciones in situ a las que fueron sometidos. La investigación llegó a la conclusión de que no hay gran diferencia entre el uso cautivo y las ventas cautivas en términos de uso final del producto. El uso cautivo fue comunicado por empresas en las que la producción posterior se realizaba en la misma entidad jurídica; sin embargo, las ventas cautivas eran ventas con una factura a otras entidades jurídicas vinculadas. Además, el método de fijación de precios en el uso cautivo y las ventas cautivas a partes vinculadas era similar, es decir, se cargaba un valor razonable (método «cost plus») por el producto tanto a las empresas vinculadas como a las unidades internas de producción posterior de las empresas incluidas en la muestra.
(106)
Por tanto, el valor medio por tonelada aumentó un 1 % durante el periodo considerado y, como tal, fue un 2 % inferior al precio de las ventas hechas en el periodo de investigación a clientes no vinculados de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
2008
2009
2010
PI
Uso cautivo y ventas cautivas (EUR/tonelada)
967
787
910
975
Índice (2008 = 100)
100
81
94
101
Fuente: respuestas verificadas de los productores incluidos en la muestra al cuestionario
(107)
Teniendo en cuenta que la mayor parte de ventas cautivas y uso cautivo iba destinada a la producción posterior de materiales de construcción por parte de los productores de la Unión, dichas ventas cautivas y uso cautivo estaban también expuestos indirectamente a la competencia de otros agentes del mercado, incluidas las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China. La demanda interna de los productos posteriores dependerá de las posibilidades de vender dichos productos en el mercado libre, que no está afectado por las importaciones que son objeto de dumping. Por tanto, puede concluirse que la disminución de los volúmenes de ventas y la cuota de mercado durante el periodo considerado se debió a la competencia de las importaciones procedentes de la República Popular China que eran objeto de dumping.
5.3.6. Efectos de las prácticas anteriores de dumping o subvención
(108)
Dado que este es el primer procedimiento antidumping relativo al producto afectado, no hay datos disponibles para evaluar los posibles efectos de las prácticas anteriores de dumping o subvención.
6. Magnitud del margen real de dumping
(109)
Todos los márgenes determinados y especificados anteriormente están significativamente por encima del nivel de minimis. Por otra parte, dados el volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China, la repercusión del margen real de dumping en el mercado de la UE no puede considerarse insignificante.
7. Conclusión sobre el perjuicio
(110)
De la investigación se desprende que todos los indicadores relativos a la situación económica de la industria de la Unión se deterioraron o no evolucionaron en consonancia con el consumo durante el periodo considerado.
(111)
Durante el periodo considerado, en un contexto de caída del consumo, el volumen de importaciones procedentes de la República Popular China creció continuamente y de manera significativa. Al mismo tiempo, el volumen de ventas de la industria de la Unión experimentó un descenso general del 13 % y su cuota de mercado bajó del 59 % en 2008 al 56,7 % en el periodo de investigación. Aunque el consumo se recuperó en un 20 % entre 2009 y el periodo de investigación, después del año de crisis económica que afectó a la demanda, la cuota de mercado de la industria de la Unión fue disminuyendo. La industria de la Unión no pudo recuperar la cuota de mercado dada la considerable expansión de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China en el mercado de la UE. Las importaciones objeto de dumping a bajo precio aumentaron durante el periodo considerado, subcotizando constantemente los precios de la industria de la Unión.
(112)
Además, los indicadores de perjuicio relacionados con los resultados financieros de la industria de la Unión, como el flujo de caja y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados. Esto significa que también se deterioró la capacidad de la industria de la Unión para reunir capital e invertir.
(113)
Habida cuenta de lo anterior, se llegó a la conclusión de que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(114)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, se examinó si las importaciones objeto de dumping originarias de la República Popular China habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que pudiesen haber perjudicado al mismo tiempo a la industria de la Unión, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(115)
La investigación mostró que el consumo de la Unión bajó un 9 % durante el periodo considerado, mientras que el volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China que eran objeto de dumping aumentó drásticamente en torno al 49 % y su cuota de mercado también creció un 63 %, pasando del 8,3 % en 2008 al 13,6 % en el periodo de investigación. Al mismo tiempo, el volumen de las ventas de la industria de la Unión a partes no vinculadas disminuyó un 13 % y la cuota de mercado de estas ventas se redujo en un 4 %, pasando del 59 % en 2008 al 56,7 % en el periodo de investigación.
(116)
Además, aunque las importaciones procedentes de la República Popular China también estaban afectadas por la crisis económica y sufrieron un descenso del 68 % de 2008 a 2009, desde este último año hasta el periodo de investigación se recuperaron muy rápidamente y al final del periodo de investigación habían aumentado un 367 %, aunque el consumo de la Unión solo subió un 20 % en este periodo. Al reducir el precio unitario en un 9 %, en comparación con 2008, y subcotizar los precios de la industria de la Unión en un 25,9 % durante el periodo de investigación, las importaciones chinas aumentaron su cuota de mercado en un 63 % desde 2008 hasta el periodo de investigación, hasta el 13,6 %.
(117)
Al mismo tiempo, desde 2008 hasta el periodo de investigación, los volúmenes de ventas de los productores de la Unión a partes no vinculadas sufrieron un descenso general del 13 %. En el momento de la recuperación del mercado, desde 2009 hasta el periodo de investigación, la industria de la Unión solo pudo aumentar sus volúmenes de ventas a partes no vinculadas un 8 %, pero perdió una cuota de mercado del 9 %, por lo que se benefició poco del aumento del consumo. Fueron de hecho las importaciones chinas las que más se beneficiaron de la recuperación del consumo, muy por delante de otros agentes del mercado.
(118)
Los precios medios de las importaciones procedentes de la República Popular China disminuyeron un 9 % durante el periodo considerado. Aunque tendieron a subir después de la fuerte caída de 2009, entre 2009 y el periodo de investigación se mantuvieron constantemente por debajo de los precios aplicados por la industria de la Unión. El precio unitario cobrado a clientes no vinculados de la UE bajó solo un 3 %, mostrando cierta resistencia a la presión ejercida por las importaciones chinas. Sin embargo, estos precios se mantuvieron evidentemente a costa de una reducción de los volúmenes de ventas y de la rentabilidad de dichas ventas, que bajaron un 61 %, desde el 6,7 % en 2008 hasta el 2,6 % en el periodo de investigación, ya que los costes de fabricación estaban aumentando.
(119)
Con arreglo a lo anterior, se concluye que el aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China a precios que subcotizan constantemente los de la industria de la Unión han tenido un papel determinante en el importante perjuicio sufrido por la industria de la Unión, que le ha impedido beneficiarse plenamente de la recuperación del consumo de la Unión
3. Incidencia de otros factores
3.1. Importaciones procedentes de terceros países
País
2008
2009
2010
PI
Corea del Sur
Volumen (toneladas)
228 123
226 568
173 935
237 164
Índice (2008 = 100)
100
99
76
104
Cuota de mercado (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Índice (2008 = 100)
100
131
88
114
Precio medio
901
727
846
903
Índice (2008 = 100)
100
81
94
100
India
Volumen (toneladas)
159 999
149 138
155 384
141 391
Índice (2008 = 100)
100
93
97
88
Cuota de mercado (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Índice (2008 = 100)
100
123
112
97
Precio medio
932
667
773
824
Índice (2008 = 100)
100
72
83
88
Otros países
Volumen (toneladas)
249 151
158 461
124 319
167 007
Índice (2008 = 100)
100
64
50
67
Cuota de mercado (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Índice (2008 = 100)
100
84
58
74
Precio medio
951
809
924
955
Índice (2008 = 100)
100
85
97
100
Total de todos los terceros países excepto la RPC
Volumen (toneladas)
637 274
534 167
453 637
545 562
Índice (2008 = 100)
100
84
71
86
Cuota de mercado (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Índice (2008 = 100)
100
110
82
94
Precio medio
929
735
842
898
Índice (2008 = 100)
100
79
91
97
Fuente: Eurostat
(120)
Mientras que las importaciones procedentes de la República Popular China representaron el 56 % de todas las importaciones en la UE durante el periodo de investigación, otros importantes lugares de procedencia fueron la República India («la India»): 11 % de las importaciones, y Corea del Sur: 19 %. A diferencia de las importaciones procedentes de la República Popular China, las importaciones procedentes de la India, a pesar de una fuerte bajada del 12 % de su precio medio, experimentaron una disminución general del 12 % en el periodo considerado y vieron reducida su cuota de mercado en un 3 %. Las importaciones procedentes de Corea del Sur solo aumentaron un 4 % y el precio medio permaneció en los niveles de 2008. La cuota de mercado de las importaciones procedentes de la India fue del 2,7 % en el periodo de investigación, mientras que la de Corea del Sur fue del 4,6 %.
(121)
Otras importaciones que representaban el 14 % de todas las importaciones disminuyeron un 33 % y su precio medio permaneció en los niveles de 2008.
(122)
Aunque el precio medio de todas las demás importaciones estaba por debajo del nivel de precios de la industria de la Unión, el efecto de dichas importaciones, si lo hay, solo puede ser marginal. En primer lugar, no hay pruebas de que las importaciones procedentes de otros lugares fueran objeto de prácticas comerciales desleales. En segundo lugar, a diferencia de las importaciones chinas, el nivel de precios general de los principales lugares de procedencia de otras importaciones se mantuvo más bien estable durante todo el periodo considerado, lo que muestra, por tanto, que la industria de la Unión puede competir con éxito en los segmentos de mercado con dichas importaciones En tercer lugar, las importaciones procedentes de otros países disminuyeron durante el periodo considerado y siguen estando a un bajo nivel tanto en general como en relación con cada uno de los principales países exportadores. Por otra parte, la cuota de mercado decreciente de otras importaciones confirma que dichas importaciones no podrían haber perjudicado a la industria de la Unión.
3.2. Exportaciones de la industria de la Unión
2008
2009
2010
PI
Exportaciones (toneladas)
669 790
612 204
580 477
605 760
Índice (2008 = 100)
100
91
87
90
Precios medios (EUR por tonelada)
1 068
937
995
1 092
Índice (2008 = 100)
100
88
93
102
Exportación de productores de la Unión incluidos en la muestra
53 542
46 516
48 102
46 228
Índice (2008 = 100)
100
87
90
86
Precio de venta medio (EUR/tonelada)
1 086
826
984
1 132
Índice (2008 = 100)
100
76
91
104
Fuente: Eurostat y respuestas verificadas al cuestionario
(123)
Con arreglo Eurostat, el total de exportaciones a terceros países por parte de la industria de la Unión disminuyó un 10 % durante el periodo considerado. Sin embargo el precio medio ha sido relativamente alto y subió un 2 % durante dicho periodo. Las exportaciones representaron un 17 % de la producción total de la UE y, como tales, ayudaron a la industria de la Unión a conseguir economías de escala y reducir los costes generales de producción. Puede, por tanto, concluirse que las actividades de exportación de la industria de la Unión no pudieron ser una posible causa del perjuicio importante.
(124)
Este panorama general encuentra reflejo en la situación de las exportaciones a clientes no vinculados de terceros países por parte de productores de la Unión incluidos en la muestra. Estas exportaciones disminuyeron un 14 % durante el periodo considerado, pero también en este caso el precio de exportación por unidad ha sido constantemente más alto (entre un 2 % y un 12 % por término medio, según el año) que el precio pagado en la UE. Como el volumen de las exportaciones representaba solamente un 3 % de la producción total, no puede haber contribuido al perjuicio sufrido por el mercado de la UE.
3.3. Importaciones propias de la industria de la Unión procedentes de la República Popular China.
(125)
Durante la investigación, se alegó que los denunciantes (a través de sus empresas vinculadas) se dedicaban ellos mismos a la importación del producto afectado procedente de la República Popular China y que dichas importaciones constituían entre el 20 % y el 40 % de todas la importaciones procedentes de ese país. Sin embargo, no se han aportado pruebas que respalden esta alegación. Tras la investigación de estas alegaciones, se comprobó que en el periodo de investigación los productores de la Unión solo habían importado 10 000 toneladas, lo que coincide ampliamente con los datos facilitados inicialmente por el denunciante. Se comprobó que empresas vinculadas de los productores de la Unión importaron un volumen similar, que no se comunicó de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base. En conjunto, estas importaciones supusieron solamente de un 2 % a un 3 % de todas las importaciones procedentes de la República Popular China. Por consiguiente, no puede concluirse que la industria de la Unión estuviera realizando importaciones a partir de la República Popular China en cantidades y condiciones tales que pudieran 1) poner en cuestión su propia situación como productores de la Unión con arreglo al artículo 4, apartado 1, letra a), del Reglamento de base, o 2) causarles el perjuicio a ellos mismos. Por tanto, la alegación se rechaza provisionalmente.
3.4. Uso cautivo y ventas cautivas
(126)
Algunas partes interesadas han alegado que el perjuicio a la industria de la Unión se debía a su participación en la actividad empresarial posterior de producción de materiales de construcción (p. ej., «paneles sándwich», chapas trapezoidales, etc.) bien directamente, bien a través de empresas vinculadas dentro de los grupos. Se alegó concretamente que la industria de la Unión ponía los OCS a disposición de su propia actividad empresarial posterior a precios inferiores a los que cobraba a empresas no vinculadas, por lo que «subvencionaba» dicha actividad dentro del grupo haciendo posible que subcotizara a sus competidores en ese segmento posterior.
(127)
Como se indica en los considerandos 102 a 107, el valor medio del uso cautivo y las ventas cautivas por tonelada fue solo un 2 % inferior al precio de las ventas a clientes no vinculados en el periodo de investigación. Por otra parte, la investigación mostró que el uso cautivo y las ventas cautivas estaban ellos mismos muy probablemente afectados indirectamente por la competencia desleal de las importaciones objeto de dumping. De hecho, si la actividad empresarial posterior de los productores de la Unión hubiera gozado de alguna ventaja, como se ha alegado, ello se hubiera reflejado en el desarrollo de este indicador del perjuicio. Por tanto, se rechaza provisionalmente este argumento.
3.5. Crisis económica
(128)
La crisis económica y su efecto en el sector de la construcción explica al menos parcialmente la reducción de la demanda y la presión sobre los precios durante el periodo considerado. Como se indicó anteriormente, en 2009 el consumo disminuyó un 24 %. Sin embargo, a partir de 2010, el mercado empezó a recuperarse y, a finales del periodo de investigación, el consumo aumentó un 20 %.
(129)
No obstante, en el análisis del perjuicio y la causalidad se ha separado la crisis del mercado de 2009 y la recuperación posterior desde 2009 hasta el periodo de investigación. Se ha demostrado claramente en el análisis del perjuicio y la causalidad que las importaciones procedentes de la República Popular China se beneficiaron plenamente de la recuperación del consumo y que, además, subcotizaron constantemente los precios de la industria de la Unión, convirtiendo así la posibilidad de que todos los agentes estuvieran en igualdad de condiciones para recuperarse de la caída en una batalla continua por la supervivencia.
3.6. Exceso de capacidad estructural
(130)
Algunas partes interesadas han alegado que la causa del perjuicio a la industria de la Unión, constituida en su mayor parte por productores siderúrgicos integrados verticalmente, no han sido las importaciones procedentes de la República Popular China, sino los problemas estructurales de la industria siderúrgica de la UE, como el exceso de capacidad. Se alegó también que la consolidación de la industria siderúrgica que tuvo lugar antes del periodo considerado condujo a un exceso de capacidad y que cualquier perjuicio sufrido fue consecuencia de la existencia de demasiadas instalaciones de producción.
(131)
De hecho, la producción de OCS es intensiva en capital y la industria tiene costes fijos relativamente altos. Sin embargo, no puede concluirse que la consolidación de la industria siderúrgica, que tuvo lugar antes del periodo considerado, hubiera dado lugar a un exceso de capacidad. Las conclusiones muestran que, después de un pequeño aumento de la capacidad existente en 2009, la industria vio disminuida su capacidad en 2010 y, de nuevo, en el periodo de investigación. El nivel de capacidad en el periodo de investigación era inferior al consumo real de 2008, año anterior a la plena incidencia de la crisis económica. El consumo de la UE no ha vuelto todavía al nivel de 2008.
(132)
Por otra parte, la investigación llega a la conclusión de que el efecto negativo del exceso de capacidad solo puede atribuirse en una medida mínima a los productores de OCS en la UE. En primer lugar, la investigación mostró que la industria de la Unión ha tomado evidentemente medidas para apoyar la eficiencia: los gastos de venta, generales y administrativos disminuyeron significativamente en un 34 % y la productividad aumentó un 8 % en toda la industria y un 6 % en las empresas incluidas en la muestra. En segundo lugar, la inversión constante en las líneas de producción y la flexibilidad de su utilización para fabricar otros productos ayudó a conseguir economías de escala y reducir los costes finales fijos. Por tanto, con un descenso del 18 % en la utilización de la capacidad por parte de las empresas incluidas en la muestra durante el periodo considerado, los costes medios de fabricación solo aumentaron un 9 %, incluidos los costes de las materias primas. Así pues, no puede llegarse a la conclusión de que el exceso de capacidad rompiera el nexo causal. Por tanto, se rechaza provisionalmente esta alegación.
4. Conclusión sobre la causalidad
(133)
Se ha demostrado que hubo un aumento sustancial del volumen y la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping originarias de la República popular China en el periodo considerado, especialmente entre 2009 y el periodo de investigación. Se constató también que dichas importaciones subcotizaban constantemente los precios cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión, sobre todo durante el periodo de investigación.
(134)
Este incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China objeto de dumping a bajo precio coincidió con la evolución negativa de la situación económica de la industria de la Unión. Esta situación empeoró en el periodo de investigación, cuando, a pesar de la recuperación del consumo, la industria de la Unión no fue capaz de recuperar su cuota de mercado y su rentabilidad perdidas, y otros indicadores financieros, tales como el flujo de caja y el rendimiento de las inversiones, se estancaron en los niveles de 2010, y el empleo alcanzó su nivel más bajo.
(135)
El examen de los demás factores conocidos que podrían haber causado un perjuicio a la industria de la Unión puso de manifiesto que la naturaleza de dichos factores no era tal que pudiera romper el nexo causal establecido entre las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(136)
Habida cuenta del análisis anterior, en el que se distinguen y separan debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las exportaciones objeto de dumping, se concluyó provisionalmente que las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China causaron un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Observaciones preliminares
(137)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas provisionales en este caso concreto no beneficiaría el interés de la Unión. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los importadores y los usuarios del producto afectado.
2. Interés de la industria de la Unión
(138)
La industria de la Unión en conjunto está constituida por veintidós productores conocidos que representan a toda la producción de OCS en la Unión, según Eurofer. Los productores están situados en diversos Estados miembros de la Unión, y dan empleo directamente a más de 5 400 personas en puestos relacionados con el producto afectado.
(139)
Ninguno de los productores se opuso al inicio de la investigación. Como se ha mostrado anteriormente en los indicadores macroeconómicos, toda la industria de la Unión experimentó un deterioro de su situación y se vio afectada negativamente por las importaciones objeto de dumping.
(140)
La industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China. Hay que recordar que todos los indicadores del perjuicio mostraron una tendencia negativa durante el periodo considerado. En particular, los indicadores del perjuicio relacionados con los resultados financieros de los productores de la Unión que cooperaron, como son la rentabilidad y el rendimiento de las inversiones, se vieron seriamente afectados. Si no se aplican medidas, parece muy probable que la situación económica de la industria de la Unión se deteriore aún más.
(141)
Se espera que el establecimiento de derechos antidumping provisionales restaure unas condiciones de comercio leales en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión ajustar los precios de los OCS para reflejar los costes de los diversos componentes y las condiciones del mercado. También es previsible que gracias a la imposición de las medidas provisionales, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el periodo considerado, con un efecto positivo en su rentabilidad y su situación financiera en general.
(142)
Si no se imponen las medidas adecuadas, es de prever que haya nuevas pérdidas de cuota de mercado y que la rentabilidad de la industria se deteriore. Esto daría lugar a una situación insostenible a medio y largo plazo. Es también probable que algunos productores individuales tengan que cerrar sus instalaciones de producción, ya que durante el periodo considerado han tenido grandes pérdidas. Teniendo en cuenta las pérdidas contraídas y el alto nivel de inversión en la producción realizado al principio del periodo considerado, es de prever que la mayoría de los productores de la Unión no puedan recuperar sus inversiones si no se imponen medidas.
(143)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que el establecimiento de derechos antidumping redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
3. Interés de los usuarios y de los importadores
(144)
Como se indica en el considerando 10, cinco importadores se manifestaron, pero solo dos respondieron al cuestionario. De los alrededor de cien usuarios enumerados en la denuncia, diecinueve manifestaron su interés en el procedimiento. Posteriormente, diez empresas respondieron al cuestionario.
(145)
Los usuarios e importadores más activos presentaron alegaciones conjuntas y se celebraron varias audiencias en el transcurso de la investigación. A continuación se analizan sus principales alegaciones en relación con la imposición de las medidas.
3.1. Competencia en el mercado de la UE
(146)
Se observó que el mercado de la UE de OCS no era suficientemente competitivo y que las importaciones procedentes de la República Popular China eran necesarias para dar mayor poder de negociación a las empresas que importaban y utilizaban OCS. Además, se sugirió que la industria de la Unión participaba en acuerdos oligopolísticos para controlar el mercado. En la fase provisional, la investigación no confirmó estas alegaciones. Por otra parte, se comprobó que los productores de la Unión competían en el mismo mercado y, a menudo, vendían a los mismos clientes o a las empresas de construcción del otro. Considerando que no se han facilitado pruebas, si no son quejas esporádicas sobre dificultades en la negociación de los precios, y que, además de los cinco grupos de productores de la Unión denunciantes, otros once productores de OCS, algunos muy grandes, operan en la UE, así como la gran variedad en la procedencia de las importaciones, esta alegación no parece justificada y se rechaza provisionalmente.
3.2. Escasez de suministro
(147)
Se ha alegado también que la imposición de medidas a las importaciones chinas crearía una escasez de suministro de OCS en el mercado de la UE. Sin embargo, teniendo en cuenta la gran variedad de fuentes de suministro descrita anteriormente, así como la capacidad de producción no comprometida de la industria de la Unión, no parece que pueda producirse tal escasez. Por tanto, la alegación se rechaza provisionalmente.
3.3. Conclusión sobre los intereses de usuarios e importadores
(148)
Los diez usuarios que cooperaron representaban el 7 % de las importaciones totales de China durante el periodo de investigación. La investigación mostró que todos los usuarios tenían varias fuentes de suministro. Por término medio, las compras a China constituían alrededor del 15 % de las compras totales de OCS; por otro lado, los mayores volúmenes procedían de productores de la UE (73 %) y 12 % se importaban de otros terceros países. De hecho, como el producto afectado está muy normalizado, la importancia de la vinculación del cliente es bastante relativa y tanto los usuarios como los importadores pueden cambiar bastante fácilmente las fuentes de suministro con respecto a la calidad del producto.
(149)
La investigación mostró que todos los usuarios que cooperaron, salvo uno, obtenían provecho en el sector que utiliza el producto afectado y la rentabilidad que obtuvieron durante el periodo de investigación oscilaba entre el 1 % y el 13 %, en función de la empresa. Por otra parte, la rentabilidad de esas empresas no dependía mucho de las importaciones del producto afectado procedentes de la República Popular China.
(150)
Con arreglo a las respuestas de los usuarios al cuestionario, se estimó el probable efecto de las medidas propuestas. Por tanto, en el peor de los casos, aunque improbable, para los usuarios que cooperaron, es decir, en caso de que no pudieran aplicar ningún aumento de precios y de que estuvieran obligados a importar de China en los volúmenes anteriores, el impacto del nivel del derecho en sus costes de producción representaría un incremento de entre el 1 % y el 5 % y, con respecto a la rentabilidad, podría significar una disminución de 1 a 2,8 puntos porcentuales para la mayoría de las importaciones y de alrededor de 4 puntos porcentuales para las importaciones sujetas al derecho residual. Sin embargo, el caso más probable es que el impacto sea mucho menor que este; dado que las importaciones de China representan una parte bastante pequeña de la actividad empresarial de los usuarios, es de esperar que el incremento de los costes debidos a las medidas antidumping pueda aplicarse más o menos fácilmente. Además, dado que, aparte de los muchos productores de la UE, están disponibles otras importantes fuentes de importación no sujetas a las medidas, p. ej., la India y Corea del Sur, se prevé que, a raíz de la imposición de las medidas, los precios en el mercado tendrán también en cuenta estos factores.
(151)
Los dos importadores que cooperaron representaban alrededor del 6 % de las importaciones totales procedentes de China durante el periodo de investigación; el importe exacto no se comunica de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base. Al igual que los usuarios, los importadores mantuvieron también distintas fuentes de suministro, además de la República Popular China. Además, se estableció que la rentabilidad de los importadores se vería probablemente más afectada por las medidas que la de los usuarios si mantenían el patrón de importación seguido durante el periodo de investigación. Sin embargo, en la práctica los importadores como comerciantes tienden incluso a ser más flexibles que los usuarios y serían probablemente los primeros en cambiar a las fuentes de suministro alternativas.
(152)
Debe considerarse también en este contexto que parte del beneficio de las importaciones chinas para usuarios e importadores procede efectivamente de la discriminación desleal en los precios llevada a cabo por los exportadores chinos y es posible por dicha discriminación, y no se debe a una ventaja competitiva natural. Por tanto, el restablecimiento de unas condiciones equitativas en el mercado de la UE corrigiendo la distorsión comercial derivada de las importaciones objeto de dumping, permitirá realmente al mercado de OCS retornar a una dinámica y un desarrollo de precios saludables basados en la economía de mercado, y no poner en una situación de desventaja a otros actores (usuarios, productores, consumidores finales) que no pueden beneficiarse inmediatamente de las importaciones objeto de dumping.
4. Conclusión sobre el interés de la Unión
(153)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, según la información disponible acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado originario de la República Popular China.
G. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
1. Grado de eliminación del perjuicio
(154)
Teniendo en cuenta las conclusiones a las que se ha llegado en relación con el dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, deben imponerse medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando perjuicio a la industria de la Unión.
(155)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(156)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones con dumping, vendiendo el producto similar en la Unión. Se considera que el beneficio que podría obtenerse en ausencia de importaciones objeto de dumping debería basarse en el año 2008, en el que las importaciones chinas estaban menos presentes en el mercado de la Unión. Se considera, por tanto, que un margen de beneficio del 6,7 % del volumen de negocio podría tomarse como el mínimo apropiado que la industria de la Unión podría haber esperado obtener en ausencia de dumping perjudicial.
(157)
Sobre esta base, se calculó un precio no perjudicial del producto similar para la industria de la Unión. El precio no perjudicial se obtuvo añadiendo el margen de beneficio antes citado del 6,7 % al coste de producción.
(158)
A continuación se determinó el necesario incremento del precio a partir de la comparación del precio de importación medio ponderado de los productores exportadores de la República Popular China que cooperaron, debidamente ajustado por lo que se refiere a los gastos de importación y los derechos de aduana, con el precio no perjudicial de la industria de la Unión en el mercado de la Unión durante el periodo de investigación. Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del valor CIF medio de importación de los tipos comparados.
2. Medidas provisionales
(159)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben imponerse medidas antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de la República Popular China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(160)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento para las empresas individuales se han fijado a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Esos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplicarán, pues, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la República Popular China y fabricados por las empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(161)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (7) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado interior y las ventas de exportación, que ataña, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(162)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antidumping, el nivel de derecho residual debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el periodo de investigación.
(163)
Con arreglo a lo anterior, los márgenes de dumping y de perjuicio establecidos y los tipos de derecho provisionales son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Margen de perjuicio
Derecho provisional
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd y Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd and Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) y Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Otras empresas que cooperaron
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Todas las demás empresas
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. DISPOSICIÓN FINAL
(164)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un periodo en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan expresar sus puntos de vista por escrito y solicitar audiencia. Cabe señalar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados productos siderúrgicos revestidos de materia orgánica, es decir, productos laminados planos de acero aleado y sin alear (excepto el acero inoxidable) que están pintados, barnizados o revestidos con plástico al menos por un lado, excluidos los denominados «paneles sándwich», de un tipo utilizado para aplicaciones de construcción y compuestos por dos chapas metálicas exteriores con un núcleo estabilizador de material aislante situado entre ellas, y excluidos los productos con un revestimiento final de polvo de cinc (una pintura rica en cinc que contiene un 70 % o más de cinc en peso), clasificados actualmente en los códigos NC ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 y ex 7226 99 70 (códigos TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 y 7226997091), y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que aquí se enumeran, será el siguiente:
Empresa
Derecho
Código TARIC adicional
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Todas las demás empresas
57,8 %
B999
3. La aplicación de los tipos de derecho antidumping provisionales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo. De no presentarse dicha factura, se aplicará el derecho aplicable a todas las demás empresas.
4. El despacho a libre práctica en la Unión del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
5. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adopta el presente Reglamento, dar a conocer su opinión por escrito y solicitar audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un periodo de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 18 de septiembre de 2012.