РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 78/2013 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 31 юли 2012 г. с Регламент (ЕО) № 699/2012 (2) („регламентът за временните мерки“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция.
(2)
Процедурата беше открита с известие за откриване (3), публикувано на 1 ноември 2011 г., вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 40 % от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана.
(3)
Както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното оповестяване“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Желаещите страни получиха възможност да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и да анализира цялата информация, която бе сметната за необходима, за окончателните ѝ констатации.
3. Изготвяне на извадки
(6)
При липсата на коментари относно изготвянето на извадки от производители от Съюза, несвързани вносители и производители износители временните констатации в съображения 5-11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(7)
Припомня се, че съществуват окончателни действащи антидъмпингови мерки по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне - и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (4). Държавите, посочени в предходното изречение, ще бъдат наричани по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Както е посочено в съображение 17 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(9)
При липсата на коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт временните констатации в съображения 17-20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
1.1. Нормална стойност
(10)
Един руски производител износител твърди, че за изчисленията на дъмпинговия марж е следвало да се използват единствено данни, получени от руски дружества, и че не е правилно да се използват данни от турски дружества. Следва да се припомни, че при липсата на съдействие от страна на руските производители нормалната стойност за Русия беше изчислена в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент въз основа на наличните факти, т.е. информацията, получена от посочените турски производители износители, използващи безшевни стоманени тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(11)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 22-25 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(12)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 26 и 27 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Съпоставка
(13)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена и на нормалната стойност временните констатации в съображения 28 и 29 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.4. Дъмпингов марж
(14)
Един руски производител износител твърди, че временното антидъмпингово мито от 23,8 % не е оправдано, като се има предвид фактът, че дружеството изнася в Съюза само колена от стомана, при това само в много малки количества. Колената от стомана обаче са част от продукта - обект на настоящото разследване, но това не е оспорено от никоя заинтересована страна. Също така критерият вносът да се разглежда като незначителен, както е определено в член 5, параграф 7 и член 9, параграф 3 от основния регламент, се прилага само за цялата страна, а не поотделно за всяко дружество. Поради това твърдението се отхвърля.
(15)
Друг руски производител износител твърди, че не е извършвал дъмпинг и това се потвърждава от факта, че в много случаи е губил търгове за доставка на колена и дъги в полза на конкуренти от Съюза. Както бе посочено по-горе, припомня се отново, че нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването и поради това в съответствие с член 18, параграфи 1 и 5 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени въз основа на наличните факти. Дори ако твърдението бъде разгледано, следва да се отбележи, че загубата на търгове в полза на конкуренти от Съюза не противоречи на констатацията за дъмпинга на руския производител износител. Поради това твърдението се отхвърля.
(16)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 30 и 31 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(17)
Окончателно констатираният дъмпингов марж, валиден за цялата страна, беше изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(18)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност временните констатации в съображения 32-40 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.2. Износна цена
(19)
Един производител износител твърди, че полученият марж на печалбата при морския транспорт, т.е. разликата между начисленото към клиентите и платеното от производителя износител на транспортното дружество навло следва да бъде включена в експортната цена. Съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент експортната цена е реално платената или подлежащата на плащане цена за стоката, продавана за износ от държавата на износ за Съюза. Полученият марж на печалбата при транспортиране на продукта до клиента не може да се приема като част от експортната цена на самия продукт. Поради това твърдението се отхвърля.
(20)
При липсата на други коментари относно определянето на експортната цена временните констатации в съображения 41-43 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Съпоставка
(21)
Турската асоциация на износителите на стомана (ÇIB) твърди, че значителните ценови разлики между безшевните и заварените принадлежности за тръбопроводи не са надлежно взети под внимание при сравнението между експортната цена и нормалната стойност. Всички съдействащи дружества обаче представиха информация на равнището на отделни сделки относно продажби на безшевни и заварени принадлежности. Тази информация е използвана изрично при сравнението между експортната цена и нормалната стойност, т.е., безшевните и заварените принадлежности са сравнени, съответно, единствено с безшевни или заварени принадлежности. Следователно твърдението беше отхвърлено.
(22)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението констатациите в съображение 44 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(23)
Припомня се, че временно установеният индивидуален дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството на разглеждания продукт за Съюза. При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж на посоченото дружество временните констатации в съображение 46 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(24)
Изчисленията на дъмпинга за другите две съдействащи дружества показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. При техните експортни цени определено е налице ясен модел - те се различават значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди (до 30 % за еднакви видове на разглеждания продукт). Освен това в изчислението на дъмпинга - въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена в съответствие с метода, предвиден в член 2, параграф 11, в първата част от първото изречение от основния регламент - не е отразен пълният размер на дъмпинга, упражняван от двамата засегнати производители, както е показано в съображение 27 от настоящия регламент. Дъмпинговият марж не можеше да бъде определен чрез сравнение на отделните нормални стойности и отделните експортни цени за Съюза на равнището на отделни сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част от първото изречение от основния регламент поради факта, че няма достатъчно сделки на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, както е посочено в съображение 28.
(25)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглената стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна сделка за Съюза. Като се има предвид, че този начин за сравнение е изключение спрямо първите два метода, предвидени в член 2, параграф 11 от основния регламент, Комисията провери внимателно дали условията за прилагането му са ясно спазени в този случай. Оповестени са подробните изчисления на дъмпинга, включително установените модели на експортните цени. Никой от турските производители износители не оспори използваните данни.
(26)
Двете съдействащи страни, ÇIB и турското правителство, обаче твърдят, че представеното обяснение за установения за двамата турски производители износители целенасочен дъмпинг е незадоволително и че във всеки случай какъвто и да било модел на експортните им цени е непредумишлен. По време на изслушването пред Служителя по изслушванията по искане на двамата турски износители на двете дружества са представени подробни обяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж. Комисията поясни също, че дори ако са непредумишлени (5), техните практики са оказали въздействие на целенасочен дъмпинг. Отбелязва се, че в основния регламент няма изискване разследващият орган да определи евентуалните причини за целенасочения дъмпинг, като колебания във валутните курсове, различни регионални политики на ценообразуването и др. Достатъчно е единствено да се установят модели на експортни цени, при които има значителни разлики между различните купувачи, региони или периоди (6). В допълнение към изслушването, на двете дружества са представени обяснения конкретно за самите дружества. Също така до Постоянната делегация на Турция в Съюза е изпратена вербална нота, съдържаща разяснения относно определянето на целенасочения дъмпинг и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж. По време на друго изслушване пред Служителя по изслушванията по искане на ÇIB са представени подробни обяснения на ÇIB относно определянето на целенасочения дъмпинг и свързаните с това изчисления на дъмпинговия марж.
(27)
Всъщност за всеки от двамата производители износители при разследването са установени три ясни модела на експортните цени, които обхващат по-голямата част от експортните им продажби за Съюза, т.е. експортните цени са се различавали значително при различни купувачи и региони, а също и през различни периоди, както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Това е резултат от обстойна проверка на извънредните обстоятелства на този случай, въз основа на които бе сметнато за необходимо да се прибегне до целенасочения дъмпинг. След установяване на значителните разлики в експортните цени и като се има предвид, че само един от посочените три модела е достатъчен, за да се прибегне до методологията за сравнение на среднопретеглената стойност спрямо всички отделни експортни сделки, този метод за сравнение бе сметнат за целесъобразен в този конкретен случай. Освен това за всяко от двете дружества общият размер на дъмпинга, установен при сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт за Съюза (първият симетричен метод), значително се различава от размера на дъмпинга, установен при сравнение на нормалната стойност на среднопретеглена база с цените на всички отделни експортни сделки за Съюза (асиметричният метод), както е показано в използваните данни, оповестени на страните. Следователно може да се заключи, че използването на първия симетричен метод би прикрило нецелесъобразно наличието на целенасочен дъмпинг, който е осъществен през конкретен период, в конкретни региони и спрямо конкретни клиенти. С други думи дъмпинговият марж, установен чрез първия симетричен метод, не би отразил пълната степен на дъмпинга, осъществяван от двете засегнати дружества.
(28)
Дъмпинговият марж не може да бъде определен и чрез сравнение на отделните нормални стойности с отделните експортни цени за Съюза на равнището на сделки в съответствие с член 2, параграф 11, втората част на първото изречение от основния регламент (вторият симетричен метод). Този метод включва определяне на отделните сделки на вътрешния пазар, които са сравними с отделни експортни сделки, като се вземат предвид фактори като количество на продажбите и дата на трансакцията. Като се има предвид липсата на достатъчно сделки на вътрешния пазар, за да е налична нормалната стойност, която съответства на експортните сделки, въз основа на втория симетричен метод бе невъзможно да се определи дъмпинговият марж. Поради това, като се има предвид, че е установен модел на експортните цени, които се различават значително между различни купувачи, региони и периоди, и като се има предвид, че двата симетрични метода не биха отразили пълната степен на дъмпинга, беше решено, в съответствие с второто изречение на член 2, параграф 11, дъмпинговият марж да бъде определен въз основа на асиметричния метод.
(29)
Както съдействащите дружества, така и ÇIB твърдят, че е необосновано да се сравняват експортни цени, изразени в турски лири, поради факта че продажбите към Съюза са направени в евро, а турската лира е използвана единствено за счетоводни цели. Твърди се, че колебанията в обменните курсове между еврото и турската лира са оказали значително въздействие при определянето на цените, което неизбежно оказва необосновано влияние върху резултата, получен при сравнение на експортните цени през различни периоди. Установената практика на Комисията обаче е да извършва сравнението на експортните цени и изчисленията на дъмпинговия марж във валутата на осчетоводяването на съдействащите производители износители в страната износител. Следва да се отбележи, че използваните разходи и цените на вътрешния пазар за определяне на нормалната стойност са в турски лири. Следователно сравнението на експортните цени с нормалната стойност се прави в посочената валута. По този начин единственият логичен подход за определяне на модел на експортните цени в рамките на същото изчисление на дъмпинга е използването на същите експортни цени, които са в турски лири. Освен това основният регламент не изисква анализ на възможните причини за целенасочения дъмпинг, като например колебания в обменните курсове (7). Поради това твърдението се отхвърля.
(30)
И двамата съдействащи производители износители твърдят, че за да се установи модел на експортните цени, следва да се вземат предвид сравними видове на продукта, а не аритметично изчислени средни цени. Член 2, параграф 11 от основния регламент обаче се отнася за модел на експортни цени, а не за модел на среднопретеглени експортни цени или модел на експортни стойности. Използването на среднопретеглена експортна цена би изкривило анализа, тъй като се взема предвид обемът на износа, а не единствено експортните цени. Във всеки случай, дори ако се използват среднопретеглените цени вместо аритметично изчислените експортни цени, може да се установи, че е налице модел на експортни цени, които се различават значително между различните купувачи и региони, както и периоди. Двете страни оспориха значимостта на разликите в моделите на експортните цени, ако има такива, при използването на среднопретеглени стойности. Отбелязва се, че страните не оспорват конкретните констатации на базата на аритметично изчислените средни стойности, която е целесъобразният метод, както е обяснено по-горе. Поради това твърдението се отхвърля.
(31)
ÇIB твърди, че прилагането на зануляването е необосновано, като се позовава на Доклад на апелативния орган на СТО (the Bed Linen Report) (8), в който е установено, че практиката на зануляването противоречи на Антидъмпинговото споразумение на СТО. Общият съд (9) обаче потвърди, че констатациите в доклада за памучното спално бельо не са приложими за ситуация на целенасочен дъмпинг. Всъщност докладът за памучното спално бельо се отнася единствено за техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод и не може да се приеме като приложима, когато се използва в контекста на асиметричния метод. Следователно, дори в съответствие с установеното от апелативния орган на СТО зануляването да противоречи на член 2.4.2 от Антидъмпинговият кодекс от 1994 г. и да е несправедливо да се използва техниката на зануляване в контекста на първия симетричен метод, и особено при липса на модел на експортната цена, зануляването не противоречи на посочената клауза или на член 2, параграф 11 от основния регламент, и по смисъла на член 2, параграф 10 от посочения регламент не е несправедливо техниката на зануляването да се използва в контекста на асиметричния метод, при който са спазени двете условия за прилагането на този метод. Освен това техниката на зануляването е математически доказано необходима, за да се направи разграничение между асиметричния и първия симетричен метод по отношение на резултатите при зануляване. При липса на такова отчисление асиметричният метод винаги би довел до същия резултат като този на първия симетричен метод. Поради това твърдението се отхвърля.
(32)
ÇIB твърди също, че използването на зануляването нарушава правилото за по-ниското мито. Твърди се, че при използване на практиката на зануляване дъмпинговите маржовете се изчисляват на по-високо равнище от това, на което следва да се изчисляват.
(33)
Използването на зануляването при асиметричния метод обаче не изключва прилагането на правилото за по-ниското мито. Дъмпинговите маржове и за трите съдействащи дружества, независимо от използваната методология, са сравнени спрямо степента на установяване на вредите на дружествата, за да се гарантира, че за определяне на митото е използвано по-ниското равнище. Поради това твърдението се отхвърля.
(34)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговите маржове за разследваните дружества констатациите в съображения 47 и 48 от регламента за временните мерки се потвърждават.
б) Дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничат на разследването
(35)
При липсата на коментари относно определянето на дъмпинговия марж за дружества, които не сътрудничат на разследването, временните констатации в съображение 49 от регламента за временните мерки се потвърждават.
(36)
Окончателно констатираните дъмпингови маржове, валидни за цялата страна, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление
(37)
При липса на коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението, изложеното в съображения 51-54 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2. Внос от засегнатите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(38)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна. По принцип те повтарят коментарите, направени от турските производители износители след откриването на процедурата, и твърдят, че при вноса от Русия и Турция се наблюдават различни тенденции за обема и цените.
(39)
В тази връзка се припомня, както вече бе посочено в съображение 59 от регламента за временните мерки, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, вносът от Русия расте в абсолютно изражение. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал.
(40)
В същото време ценообразуването им не се различава съществено, като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски цени. Припомня се също, че в това отношение при разследването се установи за дружествата и в двете страни, че са подбили цените значително до близо 30% (вж. съображение 65 от регламента за временните мерки). Следователно твърдението се отхвърля.
(41)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция следва да бъде сметнат за незначителен, и посочва, че в предишен случай относно подобен продукт, а именно „принадлежности за тръбопроводи“ от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд (10), вносът от Словакия и Тайван е сметнат за незначителен (макар че надхвърля de minimis прага) и следователно не включва дъмпинговия внос от други държави.
(42)
В това отношение се отбелязва, че в принадлежностите за тръбопроводи от КНР, Хърватия, Словакия, Тайван и Тайланд, за вноса от Словакия и Тайван действително е установено наличието на дъмпинг, и въпреки че е надхвърлен прага от 1 % пазарен дял, вносът им не е кумулиран с другия дъмпингов внос. Ситуацията в посочения случай обаче е много по-различна от настоящата, тъй като вносът от Словакия и Тайван всъщност рязко е свивал своя пазарен дял и не е сметнат за значителен при сравнение с обема на вноса от другите страни, следователно не е сметнат за причиняващ вреда внос. За сравнение в настоящия случай вносът от Турция, както и от Русия нараства като пазарен дял и обемът му е сходен за двете държави. Следователно твърдението се отхвърля.
(43)
ÇIB твърди също, че вносът от Турция и Русия не е сходен по отношение на условията за конкуренция поради „различия в географската концентрация на продажбите“. Те са представили статистически данни, които показват, че през РП над 70 % от продажбите на Турция са в Испания, Франция, Италия и Полша и, съответно, почти всички продажби на Русия са концентрирани в Чешката република и Германия.
(44)
В това отношение се отбелязва, че разликите в географската концентрация на продажбите не може да се приема като показател за различни условия на конкуренция. Като се има предвид, че Съюзът представлява единен пазар, входната точка при вноса обикновено не е от решаващо значение за конкурентоспособността на внасяните продукти спрямо други такива, както и спрямо сходния продукт. Припомня се също, че във връзка с условията на конкуренция руският и турският внос са сходни на ценово равнище и се установи, че вносът и от двете страни подбива цените на Съюза, както и че каналите им за продажба са сходни. Следователно твърдението се отхвърля.
(45)
При липса на други коментари по отношение на кумулативната оценка на дъмпинговия внос от засегнатите страни, изложеното в съображения 55-60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.2. Обем, пазарен дял и цени на разглеждания дъмпингов внос и подбиване на цените
(46)
При липсата на коментари относно обема, пазарния дял и цените на засегнатия дъмпингов внос и подбиването на цените, съдържанието на съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(47)
Припомня се, че засегнатият дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави, продаван в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с близо 30 %.
3. Състояние на промишлеността на Съюза
(48)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че тъй като промишлеността на Съюза е увеличила пазарния си дял с около 3 % между 2008 г. и РП, Комисията следва да е направила заключението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда през разглеждания период.
(49)
В това отношение се отбелязва, че, първо, в регламента за временните мерки е ясно установено (вж. например съображения 72, 86 и 91 от регламента за временните мерки), че е налице слабо нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Второ, в съображение 72 от регламента за временните мерки се уточнява, че нарасналият пазарен дял е вследствие на факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през разглеждания период.
(50)
Освен това, с изключение на намаляващите материални запаси, посочени по-долу, това е единственият индикатор за вредата, при който се наблюдава положителна тенденция през разглеждания период. Следователно твърдението се отхвърля.
(51)
Турското правителство твърди също, че намаляващите материални запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза е индикатор за ситуация, в която няма наличие на вреда за промишлеността на Съюза.
(52)
В това отношение се отбелязва, че както всъщност е установено в съображение 79 от регламента за временните мерки, материалните запаси в края на отчетния период на участващите в извадката производители от Съюза са намалели с 18% между 2008 г. и РП.
(53)
В същото време е установено, че свиването на материалните запаси може да се приеме за положителен сигнал единствено в ситуация, при която продажбите регистрират по-бързи темпове от производството. Случаят в настоящото разследване обаче не е такъв. Точно обратното - свиването на материалните запаси в този случай е единствено вследствие на по-бързото намаляване на производствените обеми спрямо продажбите. В тази ситуация намаляването на материалните запаси не може да се разглежда като положителна тенденция. Следователно твърдението се отхвърля.
(54)
При липсата на друго твърдение или коментари се потвърждава изложеното в съображения 66-88 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(55)
При липсата на конкретни коментари, изложеното в съображения 90-93 от временния регламент се потвърждава.
2. Въздействие на други фактори
(56)
След временното оповестяване ÇIB и турското правителство твърдят, че действителната причина за евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е вносът на ниски цени от други трети държави, и по-специално от държави с наложени антидъмпингови мерки.
(57)
В това отношение се отбелязва, че както бе посочено в съображение 96 от регламента за временните мерки, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са под средните цени на производителите от Съюза.
(58)
Отбелязва се обаче, че има само ограничена статистическа информация и средни цени за държавите с наложени антидъмпингови мерки (както за всички трети държави) и установената ценова разлика не е непременно показателна и може да е следствие от различен продуктов микс. Също така при вноса от държавите с наложени антидъмпингови мерки се наблюдава ясна низходяща тенденция. Оттук следва заключението, че те не са нарушили причинно-следствената връзка на вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия.
(59)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП, докато този на Русия и Турция е нараснал. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от дъмпинговия внос от засегнатите държави и са близки до средните цени на производителите от Съюза и като такива е отчетено, че не нарушават причинно-следствената връзка между вредата за промишлеността на Съюза и увеличения дъмпингов внос от Турция и Русия. Следователно твърдението се отхвърля и временното заключение, че вносът от трети държави не нарушава причинно-следствената връзка, се потвърждава.
(60)
Турското правителство твърди също, че евентуалната вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза, е причинена от увеличените производствени разходи в резултат от свиване на търсенето.
(61)
В това отношение се отбелязва, както вече бе посочено в съображение 101 от регламента за временните мерки, че финансовата и икономическа криза от 2008-2009 г. по всяка вероятност е причината за намаленото потребление на принадлежности за тръбопроводи. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствени разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(62)
Едновременно с това отрицателното въздействие на по-високите производствени разходи за единица продукция ясно е утежнено от факта, че цените на промишлеността на Съюза са падали под силния ценови натиск и значителното подбиване на цените от дъмпинговия внос от Турция и Русия. При нормална конюнктура на пазара промишлеността на Съюза би могла да ограничи въздействието от покачването на разходите за единица продукция, като се задържи поне нормалното ценово равнище, което явно е било невъзможно в условията на ценовия натиск, оказван от изкуствено евтиния дъмпингов внос от засегнатите държави.
(63)
Следователно твърдението се отхвърля и се прави заключението, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
(64)
При липсата на друго твърдение или коментари, изложеното в съображения 94-106 от регламента за временните мерки, включително заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(65)
След временното оповестяване ÇIB твърди, че налагането на мерки би довело до ситуация, при която ERNE Fittings, жалбоподател, би установил близка до монополната позиция на пазара на Съюза.
(66)
В това отношение се отбелязва, че ERNE е само единият от двамата жалбоподатели, а вторият - INTERFIT, е сходен по големина с ERNE. Освен това данните в регламента за временните мерки във връзка с участвалите в извадката производители на Съюза включва и трети производител от Съюза - Virgilio CENA & Figli. Освен това има значителен брой по-малки дружества в Съюза, които произвеждат и продават продукта - обект на разследването, и съществува значителен внос от други източници. Като се има предвид горепосоченото, се смята, че не съществува риск от монополизация на позицията на ERNE.
(67)
При липсата на други коментари изложеното в съображения 107-117 от регламента за временните мерки, включително заключението, че не съществуват убедителни причини срещу налагането на мерките върху дъмпинговия внос от засегнатите страни, се потвърждава.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(68)
При липсата на конкретни коментари изложеното в съдържанието на съображения 118-120 от временния регламент се потвърждава.
2. Окончателни мерки
(69)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността и в съответствие с член 9 от основния регламент се счита, че следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция на равнището на по-ниската от двете установени стойности - дъмпинговият марж и равнището на отстраняване на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито, като във всички случаи това е дъмпинговият марж.
(70)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители се потвърждава изчисленият за Русия, валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 от регламента за временните мерки.
(71)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж - въз основа на прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе, се потвърждава.
(72)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (%)
Русия
Всички дружества
23,8
Турция
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Всички останали дружества
16,7
(73)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, валидно за цялата страна, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти, произхождащи от засегнатите държави и произведени от посочените дружества, т.е. от конкретно посочените юридически лица. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и за тях ще се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(74)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби) следва да бъде отправено към Комисията (11) с цялата съответна информация, в частност всякакви изменения в дейността на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, произтекли във връзка с тази промяна в наименованието или в структурите за производство и продажби. При необходимост след това регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, към които се прилагат индивидуални митнически ставки.
(75)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временните мита („окончателното оповестяване“). На тези страни бе предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това оповестяване.
(76)
След окончателното оповестяване бяха получени изложения от жалбоподателя, както и от двама съдействащи производители износители от Турция и ÇIB. Както турските производители, така и ÇIB получиха право на изслушване.
(77)
Жалбоподателят изрази съгласие с всички оповестени констатации. Коментарите в устна и писмена форма, представени от двамата турски износителя и ÇIB, бяха повторение на вече направените коментари след временното оповестяване. Отбелязва се, че никоя от заинтересованите страни не оспори използваните данни.
(78)
Обосновка и отговор на твърдението, свързано с прилагането на асиметричния метод, включително за зануляването при изчислението на дъмпинга, са представени в съображения 24-33 по-горе. Използването на турската лира за установяване на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 29 по-горе. Използването на средноаритметични цени вместо среднопретеглени експортни цени с цел определяне на моделите на експортните цени е обяснено и съответното твърдение е разгледано в съображение 30 по-горе. Твърдението, че полученият марж на печалбата при морския транспорт трябва да се включва в експортната цена, е описано и отхвърлено в съображение 19 по-горе. Твърдението, че кумулативната оценка на дъмпинговия внос от двете засегнати държави е неоснователна предвид разликите в географската концентрация на турските и руските продажби, е описано и отхвърлено в съображения 43 и 44 по-горе. Твърдението, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда предвид увеличението на пазарния им дял, е разгледано и отхвърлено в съображения 48-50 по-горе.
(79)
Като се има предвид, че след окончателното оповестяване няма аргументи, които биха повлияли върху резултата от оценката на разглеждания случай, не се налага изменение на констатациите, както е обяснено по-горе.
З. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(80)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложеното окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Всички останали дружества.
16,7
B999
3. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 699/2012 върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция, се събират окончателно.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2013 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 78/2013 DEL CONSEJO
de 17 de enero de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de Rusia y Turquía
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas provisionales
(1)
El 31 de julio de 2012, la Comisión Europea («la Comisión»), mediante el Reglamento (UE) no 699/2012 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de Rusia y Turquía.
(2)
El procedimiento se inició mediante un anuncio de inicio (3), publicado el 1 de noviembre de 2011, a raíz de una denuncia presentada el 20 de septiembre de 2011 por el Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry (Comité de defensa de la industria de accesorios de acero para la soldadura a tope) de la Unión Europea («los denunciantes»), en nombre de productores que representaban más del 40 % de la producción total de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, de la Unión.
(3)
Según lo establecido en el considerando 15 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2010 y el 30 de septiembre de 2011 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2008 y el final del PI («el período considerado»).
2. Procedimiento posterior
(4)
Tras la comunicación de los hechos y las consideraciones esenciales que motivaron la adopción de medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito observaciones sobre las conclusiones provisionales. También se concedió a las partes que lo solicitaron la oportunidad de ser oídas.
(5)
La Comisión siguió recabando y analizando toda la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas.
3. Muestreo
(6)
No habiéndose recibido otras observaciones relativas al muestreo de los productores de la Unión, los importadores no vinculados y los productores exportadores, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 5 a 11 del Reglamento provisional.
4. Medidas en vigor respecto de otros terceros países
(7)
Se reitera que existen medidas antidumping en vigor respecto de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de Malasia, la República Popular China, la República de Corea y Tailandia, así como, a raíz de prácticas de elusión, también respecto de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de la República Popular China consignados desde Indonesia, Sri Lanka, Filipinas y Taiwán (con determinadas excepciones) (4). En lo sucesivo, los países mencionados en la frase anterior se denominarán «los países sujetos a medidas antidumping».
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(8)
Como se establece en el considerando 17 del Reglamento provisional, el producto afectado son accesorios de tubería (distintos de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados), de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), con un diámetro exterior que no exceda de 609,6 mm, de una clase utilizada para la soldadura a tope u otros fines, actualmente clasificado en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 («el producto afectado»).
(9)
No habiéndose recibido observaciones en relación con el producto afectado ni el producto similar, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 17 a 20 del Reglamento provisional.
C. DUMPING
1. Rusia
1.1. Valor normal
(10)
Un productor exportador ruso declaró que en los cálculos del margen de dumping deberían haberse utilizado solo datos obtenidos de empresas rusas y que no resultaba exacto utilizar datos de empresas turcas. Debe recordarse que, ante la falta de cooperación de todos los productores exportadores rusos, se determinó el valor normal para Rusia, con arreglo al artículo 18, apartados 1 y 5, del Reglamento de base, a partir de los hechos disponibles, es decir, de la información obtenida de los productores exportadores turcos que utilizan tubos de acero sin soldadura rusos como insumo para fabricar el producto afectado. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(11)
A falta de otras observaciones en relación con la determinación del valor normal, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 22 a 25 del Reglamento provisional.
1.2. Precio de exportación
(12)
A falta de observaciones referentes a la determinación del precio de exportación, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 26 y 27 del Reglamento provisional.
1.3. Comparación
(13)
A falta de observaciones en relación con la comparación del precio de exportación y el valor normal, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 28 y 29 del Reglamento provisional.
1.4. Margen de dumping
(14)
Un productor exportador ruso alegó que el derecho antidumping provisional del 23,8 % no estaba justificado debido a que la empresa solo exportaba codos de acero a la Unión y en cantidades muy pequeñas. No obstante, los codos de acero forman parte del producto objeto de la presente investigación, lo que no ha sido impugnado por ninguna parte interesada. Además, el criterio para considerar las importaciones a la Unión como despreciables a tenor del artículo 5, apartado 7, y del artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base, solo se aplica basándose en el volumen de la totalidad del país y no de manera individual por empresas. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(15)
Otro productor exportador ruso alegó que no se había producido dumping, lo que se reflejaba en que en múltiples ocasiones había perdido licitaciones para suministrar codos y curvas frente a empresas competidoras de la Unión. Como se ha mencionado, se recuerda que ningún productor exportador ruso cooperó en la presente investigación y que, por tanto, los cálculos del dumping correspondientes a Rusia se basaron en los hechos disponibles conforme al artículo 18, apartados 1 y 5, del Reglamento de base. Incluso si se estimase la alegación, habría que señalar que perder licitaciones frente a empresas competidoras de la Unión no invalida la conclusión relativa al dumping del productor exportador ruso. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(16)
A falta de otras observaciones referentes al cálculo del margen de dumping, se confirman las conclusiones de los considerandos 30 y 31 del Reglamento provisional.
(17)
El margen de dumping a escala nacional determinado finalmente, expresado como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, es el siguiente:
Empresa
Margen de dumping
Todas las empresas
23,8 %
2. Turquía
2.1. Valor normal
(18)
A falta de observaciones en relación con la determinación del valor normal, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 32 a 40 del Reglamento provisional.
2.2. Precio de exportación
(19)
Un productor exportador alegó que en el precio de exportación debería incluirse el margen de beneficio obtenido con el flete marítimo, es decir, la diferencia entre el flete cobrado a sus clientes y el abonado por el productor exportador a la empresa de transporte marítimo. No obstante, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, el precio de exportación será el precio realmente pagado o por pagar por el producto cuando se venda para su exportación del país de exportación a la Unión. El margen de beneficio obtenido con el transporte del producto al cliente no puede considerarse parte del precio de exportación del producto mismo. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(20)
A falta de otras observaciones referentes a la determinación del precio de exportación, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 41 a 43 del Reglamento provisional.
2.3. Comparación
(21)
La Asociación Turca de Exportadores de Acero (ÇIB) alegó que, en la comparación entre el precio de exportación y el valor normal, no se tuvieron debidamente en cuenta las diferencias de precio significativas entre los accesorios de tubería soldados y aquellos sin soldadura. No obstante, todas las empresas que cooperaron presentaron información para cada transacción sobre las ventas de accesorios soldados y sin soldadura. Esta información se utilizó expresamente para comparar el precio de exportación y el valor normal. En otras palabras, solo se compararon accesorios sin soldadura con accesorios sin soldadura, y accesorios soldados con accesorios soldados. Por tanto, se rechaza la alegación.
(22)
A falta de otras observaciones referentes a la comparación, se confirman las conclusiones del considerando 44 del Reglamento provisional.
2.4. Márgenes de dumping
a) Margen de dumping de las empresas investigadas
(23)
Se recuerda que el margen de dumping individual de uno de los tres productores exportadores que cooperaron se determinó comparando el valor normal medio ponderado con el precio medio ponderado al que la empresa exportó el producto afectado a la Unión. A falta de observaciones referentes a la determinación del margen de dumping de esta empresa, se confirman las conclusiones provisionales del considerando 46 del Reglamento provisional.
(24)
Los cálculos de dumping respecto de las otras dos empresas que cooperaron mostraron que practicaron un dumping selectivo en términos de un determinado período de tiempo y con respecto a determinados clientes y regiones. Sus precios de exportación seguían en efecto una pauta clara, que difería perceptiblemente entre diferentes compradores y regiones, así como períodos de tiempo (hasta un 30 % en modelos idénticos del producto afectado). Además, el cálculo del dumping basado en la comparación del valor normal ponderado con la media ponderada de los precios de exportación, conforme al método previsto en el artículo 2, apartado 11, primera mitad de la primera frase, del Reglamento de base, no reflejaba toda la envergadura del dumping practicado por los dos productores afectados, según se demuestra en el considerando 27 del presente Reglamento. Tampoco pudo determinarse el margen de dumping comparando los valores normales individuales y los precios individuales de exportación a la Unión para cada transacción individual, con arreglo al artículo 2, apartado 11, segunda mitad de la primera frase, del Reglamento de base, ante la falta de suficientes transacciones en el mercado interior a efectos del valor normal que se correspondan con las transacciones de exportación, según se demuestra en el considerando 28.
(25)
Por tanto, para reflejar en su totalidad el dumping practicado por las dos empresas afectadas, con arreglo al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el valor normal establecido a partir de la media ponderada se comparó, en su caso, con los precios de todas las transacciones de exportación individuales a la Unión. Como tal método de comparación constituye una excepción a los dos primeros métodos previstos en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, la Comisión comprobó minuciosamente si, en este caso, se reunían claramente las condiciones para recurrir al mismo. Se comunicaron los cálculos detallados del dumping, incluidas las pautas relativas a los precios de exportación. Ninguno de los productores exportadores turcos impugnó los datos subyacentes.
(26)
No obstante, las dos empresas que cooperaron, la ÇIB y el Gobierno turco alegaron que no se habían proporcionado suficientes explicaciones sobre el dumping selectivo establecido para los dos productores exportadores turcos y que, en cualquier caso, cualquier pauta de precios de exportación era involuntaria. En una audiencia con el Consejero Auditor, solicitada por los dos exportadores turcos, se proporcionaron explicaciones detalladas a ambas empresas sobre la determinación del dumping selectivo y los cálculos del margen de dumping subyacentes. La Comisión también aclaró que, incluso si fueran involuntarias (5), sus prácticas provocaron un dumping selectivo. Es preciso señalar que el Reglamento de base no exige que la autoridad investigadora identifique posibles razones del dumping selectivo, como las fluctuaciones de las divisas, distintas políticas de precios regionales, etc. Basta con tan solo determinar pautas de precios de exportación que varíen significativamente entre distintos compradores, regiones o períodos (6). Además de la audiencia, a cada empresa se le proporcionaron explicaciones correspondientes a ella misma. Por otra parte, se envió una nota verbal a la Representación Permanente de Turquía ante la Unión con aclaraciones sobre la determinación del dumping selectivo y el método aplicado para calcular el margen de dumping. Asimismo, en otra audiencia con el Consejero Auditor, solicitada por la ÇIB, se proporcionaron explicaciones detalladas a dicha asociación sobre la determinación del dumping selectivo y los cálculos del margen de dumping subyacentes.
(27)
Para cada uno de los dos productores exportadores, la investigación determinó la existencia de tres pautas claras de precios de exportación que englobaban a la inmensa mayoría de sus ventas de exportación a la Unión, es decir, los precios de exportación variaban significativamente entre distintos compradores y regiones, así como períodos, como se demostró mediante los datos subyacentes comunicados a las partes. Este fue el resultado de un examen minucioso de las circunstancias excepcionales del presente caso, sobre cuya base se consideró necesario recurrir al dumping selectivo. Este método de comparación se consideró adecuado en este caso concreto, ya que se determinó la existencia de diferencias significativas en los precios de exportación y pese a que bastaría con una de las tres pautas de precios de exportación para recurrir a la media ponderada para el método de comparación de todas las transacciones de exportación individuales. Por otra parte, en el caso de ambas empresas, el importe total del dumping, determinado comparando el valor normal medio ponderado con el precio medio ponderado al que las empresas exportaron el producto afectado a la Unión (primer método simétrico) difiere significativamente del importe total del dumping determinado comparando el valor normal obtenido mediante ponderación con los precios de todas las transacciones de exportación a la Unión (método asimétrico), como se demostró mediante los datos subyacentes comunicados a las partes. Por tanto, puede concluirse que utilizar el primer método simétrico supondría enmascarar indebidamente el dumping selectivo que se produjo durante un período específico, en regiones concretas y destinado a determinados clientes. Expresado de otra manera, el margen de dumping determinado con el primer método simétrico no reflejaría plenamente la envergadura del dumping practicado por las dos empresas afectadas.
(28)
Tampoco pudo determinarse el margen de dumping comparando los valores normales individuales y los precios de exportación individuales a la Unión para cada transacción individual conforme al artículo 2, apartado 11, segunda mitad de la primera frase, del Reglamento de base (segundo método asimétrico). Este método supone identificar transacciones en el mercado interior que sean comparables con transacciones de exportación individuales teniendo en cuenta factores como el volumen de las ventas y la fecha de la transacción. Ante la falta de suficientes transacciones en el mercado interior a efectos del valor normal que se correspondan con las transacciones de exportación, no se pudo determinar el margen de dumping con el segundo método simétrico. Por tanto, con arreglo a la segunda frase del artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, se decidió determinar el margen de dumping con el método asimétrico, ya que se determinó una pauta de precios de exportación que diferían significativamente entre distintos compradoresy regiones, así como periodos, y ambos métodos simétricos no reflejarían en toda su magnitud el dumping.
(29)
Las dos empresas que cooperaron y la ÇIB alegaron que no estaba justificado comparar los precios de exportación convertidos en liras turcas, ya que las ventas a la Unión se habían efectuado en euros y la lira turca solo se utilizaba por razones contables. Se señaló que las fluctuaciones del tipo de cambio entre el euro y la lira turca habían afectado significativamente a la determinación del precio, lo que afectó inevitablemente al resultado de la comparación de los precios de exportación entre distintos períodos de tiempo de manera injustificada. No obstante, es práctica habitual de la Comisión comparar el precio de exportación y calcular los márgenes de dumping en la moneda contable de los productores exportadores del país de exportación que cooperan. Es preciso señalar que los costes y los precios en el mercado interior utilizados como base para el valor normal están expresados en liras turcas. Por tanto, la comparación de los precios de exportación con el valor normal se realiza en dicha divisa. Así pues, el único enfoque lógico para determinar una pauta relativa a los precios de exportación, en el marco del mismo cálculo del dumping, consiste en utilizar los mismos precios de exportación ya expresados en liras turcas. Además, como se ha indicado anteriormente, el Reglamento de base no exige que se analicen las posibles razones del dumping selectivo, como las fluctuaciones de los tipos de cambio (7). Por tanto, se rechaza esta alegación.
(30)
Los dos productores exportadores que cooperaron alegaron que, para determinar una pauta de precios de exportación, en vez de tener en cuenta las medias aritméticas de los precios deberían tenerse en cuenta los precios medios ponderados de tipos de productos comparables. No obstante, en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base se hace referencia a una pauta de precios de exportación, y no a una pauta de precios de exportación medios ponderados ni a una pauta de valores de exportación. Utilizar el precio de exportación medio ponderado distorsionaría el análisis al tener en cuenta el volumen de las exportaciones en lugar de tan solo los precios de exportación. En cualquier caso, incluso si se utilizasen los precios medios ponderados en lugar de la media aritmética de los precios de exportación, aún podría determinarse la existencia de una pauta de precios de exportación que varía significativamente entre distintos compradores y regiones, así como períodos. Dos partes impugnaron la importancia de las diferencias en las pautas de precios de exportación, en su caso, si se utilizaban medias ponderadas. Es preciso señalar que las partes no impugnan las conclusiones relativas a los hechos basadas en la media aritmética, que es la metodología adecuada según se ha explicado antes. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(31)
La ÇIB alegó que la aplicación de la reducción a cero no estaba justificada y se remitió a un informe del Órgano de Apelación de la OMC (8) (el Informe relativo a la ropa de cama) en el que se declara que dicha práctica es contraria al Acuerdo antidumping de la OMC. No obstante, el Tribunal General (9) confirmó que las conclusiones del Informe relativo a la ropa de cama no son aplicables a una situación de dumping selectivo. Dicho Informe solo se refiere a la técnica de reducción a cero en el contexto del primer método simétrico y no puede considerarse que trate de dicho mecanismo cuando se aplica en el contexto de un método asimétrico. Por tanto, como consideró el Órgano de Apelación de la OMC, incluso si aplicar la técnica de reducción a cero en el contexto del primer método simétrico, especialmente en ausencia de una pauta relativa a los precios de exportación, pudiera ser contrario al artículo 2.4.2 del Código Antidumping de 1994 y pudiera considerarse injusto, emplear dicha técnica en el contexto del método asimétrico en aquellos casos en que se cumplan las dos condiciones para aplicar dicho método no infringiría lo dispuesto en el mencionado artículo ni en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, ni sería injusto a tenor del artículo 2, apartado 10, de dicho Reglamento. Por otra parte, la técnica de reducción a cero ha resultado ser necesaria matemáticamente para distinguir, en términos de sus resultados, el método asimétrico del primer método simétrico. Sin dicha reducción, el método asimétrico siempre proporcionaría el mismo resultado que el primer método simétrico. Por tanto, se rechazó este argumento.
(32)
Por otra parte, la ÇIB alegó que la utilización de la reducción a cero infringía la regla del derecho inferior. Se argumentó que, debido a la reducción a cero practicada, los márgenes de dumping calculados resultaban superiores a lo que deberían haber sido en realidad.
(33)
No obstante, la reducción a cero en el contexto del método asimétrico no impide la aplicación de la regla del derecho inferior. Los márgenes de dumping de las tres empresas que cooperaron, independientemente del método utilizado, se compararon con los niveles de eliminación del perjuicio de las empresas a fin de asegurarse que el más bajo de ellos determinase el derecho. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(34)
A falta de otras observaciones referentes a los márgenes de dumping de las empresas investigadas, se confirman las conclusiones de los considerandos 47 y 48 del Reglamento provisional.
b) Margen de dumping para las empresas que no cooperaron
(35)
No habiéndose recibido observaciones en relación con el margen de dumping de las empresas que no cooperaron, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en el considerando 49 del Reglamento provisional.
(36)
Los márgenes de dumping a escala nacional determinados finalmente, expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Todas las demás empresas
16,7
D. PERJUICIO
1. Producción, industria y consumo de la Unión
(37)
A falta de observaciones por lo que se refiere a la producción, industria y consumo de la Unión, se confirma lo expuesto en los considerandos 51 a 54 del Reglamento provisional.
2. Importaciones procedentes de los países afectados
2.1. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones afectadas
(38)
Tras la comunicación provisional, la ÇIB alegó que no se justificaba la evaluación acumulativa de las importaciones objeto de dumping procedentes de los dos países. En principio, reprodujo las observaciones efectuadas por los productores exportadores turcos tras el inicio y alegó que las importaciones procedentes de Rusia y Turquía mostraban tendencias distintas en términos de volumen y precios.
(39)
Se reitera a este respecto, como ya se indicó en el considerando 59 del Reglamento provisional, que la investigación mostró que, aunque el volumen de importaciones procedentes de Turquía es relativamente estable en términos de volúmenes, las importaciones procedentes de Rusia aumentan en términos absolutos. No obstante, debido a la contracción de la demanda en el período considerado, están aumentando las cuotas de mercado de las importaciones procedentes de ambos países.
(40)
Al mismo tiempo, sus precios no presentan diferencias sustanciales, siendo los precios medios rusos algo inferiores pero manteniéndose muy cercanos a los precios medios turcos. También se reiteró a este respecto que, según se constató en la investigación, las empresas de ambos países subcotizaban significativamente los precios hasta aproximadamente un 30 % (véase el considerando 65 del Reglamento provisional). En consecuencia, se rechaza la alegación.
(41)
La ÇIB también alegó que las importaciones procedentes de Turquía deberían considerarse insignificantes y señaló que, en un asunto anterior relativo a un producto similar (accesorios de tubería procedentes de China, Croacia, Eslovaquia, Taiwán y Tailandia) (10), se consideró que las importaciones procedentes de Eslovaquia y Taiwán eran insignificantes (aunque superiores al umbral de minimis), por lo que no se acumularon con las importaciones objeto de dumping procedentes de otros países.
(42)
Es preciso señalar al respecto que, en el caso de los accesorios de tubería procedentes de China, Croacia, Eslovaquia, Taiwán y Tailandia, se constató efectivamente que las importaciones procedentes de Eslovaquia y Taiwán eran objeto de dumping y, pese a tener una cuota de mercado superior al umbral del 1 %, no se acumularon con otras importaciones objeto de dumping. La situación en ese caso era muy distinta de la actual, ya que las importaciones de Eslovaquia y Taiwán estaban perdiendo rápidamente su cuota de mercado y no se consideraron significativas al ser comparadas con el volumen de importaciones procedentes de otros países, por lo que se consideró que no estaban causando un perjuicio. En cambio, en el caso que nos ocupa, las importaciones de Turquía y Rusia están aumentando su cuota de mercado y sus volúmenes son comparables entre sí. En consecuencia, se rechaza la alegación.
(43)
La ÇIB también argumentó que las importaciones de Turquía y Rusia no eran similares en cuanto a las condiciones de competencia, ya que «existen diferencias en la concentración geográfica de las ventas». Proporcionó estadísticas en las que se muestra que, durante el PI, Turquía concentró más del 70 % de sus ventas en España, Francia, Italia y Polonia, mientras que Rusia concentró casi la totalidad de sus ventas en la República Checa y Alemania.
(44)
Es preciso señalar al respecto que las diferencias en la concentración geográfica de las ventas no pueden considerarse un indicio de distintas condiciones de competencia. Como la Unión es un mercado único, el punto de entrada de las importaciones no será decisivo para la competencia de dichas importaciones entre sí y con respecto al producto similar. En cuanto a las condiciones de competencia, también se reitera que las importaciones rusas y turcas son similares desde el punto de vista de los precios, que ambas subcotizaron los precios de la Unión y que sus canales de venta son similares. En consecuencia, se rechaza la alegación.
(45)
A falta de otras observaciones por lo que se refiere a la evaluación acumulativa de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados, se confirma lo expuesto en los considerandos 55 a 60 del Reglamento provisional.
2.2. Volumen, cuota de mercado de las importaciones afectadas objeto de dumping, sus precios de importación y subcotización
(46)
A falta de observaciones relativas al volumen y a la cuota de mercado de las importaciones afectadas objeto de dumping, sus precios de importación y la subcotización, se confirma lo expuesto en los considerandos 61 a 65 del Reglamento provisional.
(47)
Se reitera que el producto afectado objeto de dumping originario de los países afectados vendido en la Unión subcotizó hasta aproximadamente un 30 % los precios de la industria de la Unión.
3. Situación de la industria de la Unión
(48)
Tras la comunicación provisional, la ÇIB y el Gobierno turco alegaron que, como la industria de la Unión aumentó su cuota de mercado alrededor de un 3 % entre 2008 y el PI, la Comisión debería haber concluido que la industria de la Unión no sufrió un perjuicio importante durante el período considerado.
(49)
A este respecto, se señala en primer lugar que, en el Reglamento provisional se reconoció claramente que la cuota de mercado de la industria de la Unión aumentó ligeramente (véanse, por ejemplo, los considerandos 72, 86 o 91 del Reglamento provisional). En segundo lugar, en el considerando 72 del Reglamento provisional se aclara que el aumento de la cuota de mercado refleja que la disminución del volumen de ventas de los productores de la Unión fue ligeramente inferior a la del consumo en el período considerado.
(50)
Además, aparte de la reducción de las existencias mencionada más adelante, es el único indicador de perjuicio que muestra una evolución positiva durante el período considerado. En consecuencia, se rechaza la alegación.
(51)
El Gobierno turco también alegó que la reducción de las existencias de cierre de los productores de la Unión muestreados es un signo de la situación libre de perjuicio de la industria de la Unión.
(52)
A este respecto es preciso señalar que, como se expone en el considerando 79 del Reglamento provisional, las existencias de cierre de los productores de la Unión muestreados se redujo un 18 % entre 2008 y el PI.
(53)
También se reconoce que una reducción de las existencias puede interpretarse como un signo positivo, pero solo cuando las ventas crezcan con más rapidez que la producción. No obstante, ese no es el caso en la presente investigación. Por el contrario, la reducción de las existencias en este caso tan solo refleja el hecho que los volúmenes de producción disminuyen con más rapidez que las ventas. En esta situación, la reducción de las existencias no puede considerarse un elemento positivo. En consecuencia, se rechaza la alegación.
(54)
Al no haber otras alegaciones y observaciones, se confirman los considerandos 66 a 88 del Reglamento provisional, incluida la conclusión de que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(55)
No habiéndose recibido más observaciones se confirma lo expuesto en los considerandos 90 a 93 del Reglamento provisional.
2. Incidencia de otros factores
(56)
Tras la comunicación provisional, la ÇIB y el Gobierno turco alegaron que la causa real de cualquier perjuicio sufrido por la industria de la Unión eran las importaciones a bajo precio procedentes de otros terceros países y, en particular, de países objeto de medidas antidumping.
(57)
A este respecto, se señala que, como se ha indicado en el considerando 96 del Reglamento provisional, siguieron llegando al mercado de la Unión importaciones procedentes de los ocho países sujetos a medidas antidumping, aunque su cuota de mercado disminuyó del 21 % en 2008 al 17 % en el PI. Los precios medios de estas importaciones fueron generalmente inferiores a los de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. Aun teniendo en cuenta el derecho antidumping aplicable, los precios de dichas importaciones siguieron siendo bajos, comparables con los precios de las importaciones procedentes de Rusia y Turquía, e inferiores a los precios medios de los productores de la Unión.
(58)
No obstante, se señala que, en el caso de los países sujetos a medidas antidumping (así como de los terceros países), se dispone de poca información estadística y de pocos datos sobre los precios medios, por lo que la diferencia de precios determinada no es necesariamente concluyente y puede deberse a una gama de productos distinta. Por otra parte, las importaciones procedentes de países sometidos a medidas antidumping muestran una clara tendencia decreciente. Por ello, se alcanzó la conclusión de que no invalidaban el nexo causal entre el perjuicio a la industria de la Unión y el aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía y Rusia.
(59)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de otros terceros países disminuyó ligeramente durante el período considerado, pasando del 7 % en 2008 al 6 % en el PI, mientras que las de Rusia y Turquía crecieron. Los precios medios de dichas importaciones eran generalmente superiores a los de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados y no distaban mucho de los precios medios de los productores de la Unión, por lo que se consideró que no invalidaban el nexo causal entre el perjuicio a la industria de la Unión y el aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía y Rusia. Por lo tanto, se rechaza la alegación y se confirma la conclusión provisional de que las importaciones procedentes de terceros países no invalidan el nexo causal.
(60)
El Gobierno turco también adujo que los perjuicios sufridos por la industria de la Unión se debían al aumento del coste de producción provocado por la contracción de la demanda.
(61)
A este respecto se señala que, como se indicó en el considerando 101 del Reglamento provisional, la crisis financiera y económica de 2008 y 2009 es, con toda probabilidad, la causa de la disminución del consumo de accesorios de tubería. El consumo se redujo más del 40 % entre 2008 y 2009 y se mantuvo a este reducido nivel durante el resto del período considerado, aunque aumentó ligeramente durante el PI. Dado que los costes fijos representan hasta el 40 % de los costes de fabricación de los productores de la Unión, la disminución de la demanda, las ventas y la producción redundan en unos costes unitarios de producción significativamente superiores. Evidentemente, esto afectó significativamente a la rentabilidad de la industria de la Unión.
(62)
Asimismo, cualquier impacto negativo del aumento de los costes unitarios de fabricación se vio agravado claramente por el hecho de que los precios de la industria de la Unión estaban reduciéndose debido a la intensa presión sobre los precios y la subcotización significativa de las importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía y Rusia. En una situación de mercado normal, la industria de la Unión debería haber podido minimizar el impacto del aumento de los costes unitarios al menos manteniendo el nivel de precios normal, lo que fue claramente imposible ante la presión sobre los precios ejercida por las importaciones objeto de dumping, artificialmente baratas, procedentes de los países afectados.
(63)
En consecuencia, se rechaza esta alegación y se concluye definitivamente que cualquier efecto negativo de la contracción de la demanda no basta para invalidar el nexo causal entre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión y las importaciones objeto de dumping procedentes de Rusia y de Turquía.
(64)
Al no haber otras alegaciones u observaciones, se confirman los considerandos 94 a 106 del Reglamento provisional, incluida la conclusión de que las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados provocaron un perjuicio importante a la industria de la Unión, a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
F. INTERÉS DE LA UNIÓN
(65)
Tras la comunicación provisional, la ÇIB alegó que la aplicación de medidas provocaría que uno de los denunciantes, ERNE Fittings, gozase de una posición cercana al monopolio en el mercado de la Unión.
(66)
A este respecto cabe señalar que ERNE es solo uno de los dos denunciantes y que el segundo, INTERFIT, es de un tamaño similar al de ERNE. Además, en los datos del Reglamento provisional relativos a los productores de la Unión muestreados también se incluía a un tercer productor, Virgilio CENA & Figli. Por otra parte, en la Unión hay un número importante de empresas más pequeñas que fabrican y venden el producto investigado y también existen importaciones significativas procedentes de otras fuentes. Por ello, se considera que no hay riesgo de que la posición de ERNE se convierta en monopolística.
(67)
En ausencia de otras observaciones, se confirman los considerandos 107 a 117 del Reglamento provisional, incluida la conclusión de que no hay razones convincentes contra la aplicación de medidas a las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados.
G. MEDIDAS DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(68)
No habiéndose recibido más observaciones se confirma lo expuesto en los considerandos 118 a 120 del Reglamento provisional.
2. Medidas definitivas
(69)
A la vista de las conclusiones obtenidas en lo referente al dumping, el perjuicio, la causalidad y el interés de la Unión, y de conformidad con el artículo 9 del Reglamento de base, se considera que debe establecerse un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones del producto afectado originarias de Rusia y Turquía al nivel más bajo entre el margen de dumping y el nivel de eliminación del perjuicio constatados, de acuerdo con la regla del derecho inferior, que es en todos los casos el margen de dumping.
(70)
Para Rusia, ante la falta de cooperación de los productores exportadores rusos, se confirma el margen de dumping de ámbito nacional calculado según se explica en los considerandos 21 a 31 del Reglamento provisional.
(71)
Para Turquía, dado que el nivel de cooperación se consideró relativamente bajo, el margen de dumping residual se basó en un método razonable que dio como resultado un margen más elevado que el mayor de los márgenes individuales de las tres empresas que cooperaron, como se explicó en el considerando 49 del Reglamento provisional, quedando confirmado dicho margen de dumping residual.
(72)
Con arreglo a lo que precede, se proponen los tipos de derecho siguientes:
País
Empresa
Derecho antidumping definitivo (%)
Rusia
Todas las empresas
23,8
Turquía
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Todas las demás empresas
16,7
(73)
Los tipos de derecho antidumping especificados en el presente Reglamento con respecto a las empresas individuales se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, por tanto, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Así pues, esos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios de los países afectados y producidos por tales empresas y, por tanto, por las personas jurídicas citadas específicamente. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las empresas mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(74)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (11) con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación como consecuencia, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio en las entidades de producción y venta. En su caso, el presente Reglamento se modificará en consecuencia para actualizar la lista de empresas que se benefician de tipos de derecho individuales.
(75)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de Rusia y Turquía y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («la comunicación definitiva»). También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones tras comunicárseles esta información.
(76)
Tras la comunicación definitiva, el denunciante, dos productores exportadores turcos que cooperaron y la ÇIB presentaron observaciones. Ambos productores turcos y la ÇIB solicitaron audiencias, las cuales les fueron concedidas.
(77)
El denunciante se mostró de acuerdo con todas las conclusiones comunicadas. Las observaciones escritas y orales de los dos exportadores turcos y de la ÇIB consistieron en repetir los comentarios ya efectuados tras la comunicación provisional. Es preciso señalar que ninguna de las partes interesadas impugnó los datos subyacentes.
(78)
En los considerandos 24 a 33 se justifica la aplicación del método asimétrico, incluida la reducción a cero, en el cálculo del dumping, y se responde a la alegación relativa a esta aplicación. Además, en el considerando 29 se explica la utilización de la lira turca para determinar las pautas relativas a los precios de exportación y se aborda la alegación al efecto. En el considerando 30 se explica la utilización de precios expresados en medias aritméticas en vez de en medias ponderadas para identificar pautas de precios de exportación, y se aborda la alegación al efecto. Por otra parte, en el considerando 19 se describe y rechaza la alegación relativa a la inclusión del margen de beneficio conseguido en el flete marítimo en el precio de exportación. En los considerandos 43 y 44 se trata y se rechaza la alegación relativa a que no está justificada la evaluación acumulativa de las importaciones turcas y rusas debido a las diferencias en la concentración geográfica de las ventas turcas y rusas. Asimismo, en los considerandos 48 y 50 se aborda y se rechaza la alegación de que la industria de la Unión no sufrió perjuicios debido a que aumentó su cuota de mercado.
(79)
Dado que, tras la comunicación final, no se presentaron argumentos susceptibles de influir en el resultado de la evaluación del asunto, no procede modificar las conclusiones antes expuestas.
H. PERCEPCIÓN DEFINITIVA DE LOS DERECHOS PROVISIONALES
(80)
Teniendo en cuenta la amplitud del margen de dumping constatado y el perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido en el Reglamento provisional se perciban definitivamente al tipo de derecho establecido definitivamente.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de accesorios de tubería (distintos de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados), de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), cuyo diámetro exterior no exceda de 609,6 mm, del tipo utilizado para la soldadura a tope u otros fines, actualmente clasificados en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 (códigos TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 y 7307998098), originarios de Rusia y de Turquía.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Rusia
Todas las empresas
23,8
-
Turquía
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Estambul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Estambul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Estambul
12,1
B297
Todas las demás empresas
16,7
B999
3. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Los importes garantizados por el derecho antidumping provisional con arreglo al Reglamento (UE) no 699/2012 de la Comisión sobre las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de Rusia y Turquía se percibirán definitivativamente.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de enero de 2013.