РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 419/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 12 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 10 август 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за започване“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антисубсидийна процедура („антисубсидийната процедура“ или „настоящата процедура“) по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата държава“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване (наричано по-долу „антидъмпинговата процедура“).
(3)
Антисубсидийната процедура бе започната след подаване на жалба на 28 юни 2012 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателя“) от името на производители, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на посочения продукт и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които бяха сметнати за достатъчно основание за започването на разследване.
(4)
Преди започването на процедура и в съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. ПИ бе поканено на консултации с цел да се изясни ситуацията по отношение на съдържанието на жалбата и да се постигне взаимноприемливо решение. В настоящия случай не бе намерено взаимноприемливо решение.
1.2. Страни, засегнати от разследването
(5)
Комисията официално извести за започването на разследване жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители и ползватели, както и индийските органи.
(6)
На заинтересованите страни бе предоставена възможност писмено да изложат становищата си и да поискат изслушване в срока, указан в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на искането си, бе дадена такава възможност.
(7)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатата държава, несвързани вносители и производители от Съюза, участващи в разследването, и с цел приключване на разследването в рамките на определения срок, Комисията обяви в известието за започване на процедура, че е решила да ограничи производителите износители в разглежданата държава, несвързаните вносители и производителите в Съюза, които биха били разследвани, до приемлив брой, като подбере извадка в съответствие с член 27 от основния регламент (този процес се нарича също „изготвяне на извадка“)
1.2.1. Извадка от производители износители
(8)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички производители износители в засегнатата държава бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(9)
Общо 18 производители износители, някои от които принадлежат към една и съща група, представиха поисканата информация в срока, определен в известието за започване, изразиха съгласие да бъдат включени в извадката и 7 от тях поискаха индивидуално разглеждане, в случай че не бъдат включени в извадката. Петнадесет от оказалите съдействие дружества са докладвали за износ на телове от неръждаеми стомани за Съюза по време на периода на разследване. Поради това подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези 15 производители износители.
(10)
В съответствие с член 27 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, разследването на който би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състоеше от две отделни дружества и една група от дружества, състояща се от четири свързани дружества, представляващи заедно повече от 63 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза.
(11)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и с всички известни производители износители, които са засегнати, и със съответните индийски органи относно подбора на представителната извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
(12)
Както бе посочено в съображение 10 по-горе, извадката бе ограничена до приемлив брой дружества, разследването на които би могло да се осъществи по приемлив начин в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за субсидиране, са изброени в съображение 19 по-долу.
(13)
Освен това, както бе посочено в съображение 9, първоначално бяха получени 7 искания за индивидуално разглеждане. Следователно бе счетено, че индивидуалното разглеждане би обременило излишно разследването и би попречило на навременното му приключване. Въпреки това, исканията, подадени от износителите, подали необходимата информация в указания срок, ще бъдат прегледани по-нататък в разследването.
1.2.2. Извадка от производители от Съюза
(14)
Комисията обяви в известието за започване, че тя е подбрала временна извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше първоначално от петима производители, за които Комисията е знаела, че произвеждат телове от неръждаеми стомани в Съюза, преди започването на разследването. Комисията подбра извадката въз основа на продажбите, производствения обем и географското разположение. Освен това в известието за започване на процедурата заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите становища по отношение на временната извадка. Анализът на отговорите на въпросника разкриха, че един от подбраните производители от Съюза е имал свързано дружество в Съюза, което също е участвало в производството и продажбата на телове от неръждаеми стомани. Поради това шестимата включени в извадката производители от Съюза са съставлявали 46,5 % от изчисленото общо производство на Съюза. Извадката се счита за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.3. Извадка от вносители
(15)
За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят посочената в известието за започване информация.
(16)
Общо девет несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Комисията подбра извадка от три дружества, които съставляват 23,8 % от индийския внос в Съюза по време на ПР въз основа на най-големия обем на вноса в Съюза. Двама от вносителите, подбрани в извадката, обаче не предоставиха отговори на въпросника. Поради това на този етап от разследването не би могло да се използва извадка и съдействие ще се търси от страна на останалите вносители по-нататък в разследването.
1.2.4. Отговори на въпросника и проверки на място
(17)
Въпросници бяха изпратени до ПИ, до тримата включени в извадката (групи от) производители износители в Индия и до производителите износители, които бяха поискали индивидуално разглеждане, до шестимата производители от Съюза, включени в извадката, до тримата несвързани вносители, включени в извадката, и до девет известни ползватели.
(18)
Бяха получени отговори на въпросника от ПИ, от тримата включени в извадката (групи от) производители износители, от един от производителите износители, които поискаха индивидуално разглеждане, от шестимата производители от Съюза, включени в извадката, от един несвързан вносител и от трима ползватели.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на предварителното заключение за наличието на субсидиране, вредата от него и интереса на Съюза. Тя извърши проверки на място в помещенията на ПИ в Делхи и на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Германия
-
Inoxfil S.A., Igualada, Испания
-
Rodacciai SPA, Milano, Италия
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Италия
-
Група Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Франция
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Германия
Производители износители в Индия:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Група Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Период на разследване и разглеждан период
(20)
Разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („периода на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценка на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на периода на разследване („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт са телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
-
- с произход от Индия, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99.
(22)
Една страна заяви, че съществуват т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта, които се различават от останалите видове на разглеждания продукт, произвеждани в Индия и в Съюза. Тази страна изтъкна също така, че за разлика от повечето видове, изнасяни от Индия за Съюза, технологичните видове не са стоки, а специфични видове на продукта, произвеждани за специфични употреби, от определен клас стомана и с определени диаметри, и следва да не бъдат включени в разследването.
(23)
На този етап изглежда, че технологичните видове са били част от определението на продукта и че имат сходни основни физически, химически и технически характеристики с други видове на разглеждания продукт. Освен това изглежда, че тези видове също са произвеждани от промишлеността на Съюза, което означава, че са включени в обхвата на разследването.
2.2. Сходен продукт
(24)
Разследването показа, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и употреба. Поради тази причина те временно се считат за сходни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(25)
Въз основа на информацията, съдържаща се в жалбата, и на отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани посочените по-долу схеми, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии:
a)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
б)
схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“);
в)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme „AAS“);
г)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
д)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“);
е)
схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
ж)
Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/EOU“)
(26)
Схемите а), от в) до г) и от е) до ж), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПР в настоящото разследване, е „Политика за външната търговия“, 2009-2014 г. (ПВТ 09-14). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(27)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква д) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(28)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква б) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Закона за данъците от 1994 г. и на Правилата от 1995 г. относно митниците, централните акцизи и възстановяването на данъка върху услугите. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; процентите, приложими за ПР, са процентите за цялата промишленост (All Industry Rates) за възстановяване на мита 2011-12 г., публикувани в уведомление № 68 / 2011- Cus. (N.T). Схемата за възстановяване на митата е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 от ПВТ 2009-2014 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“)
a) Правно основание
(29)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ПВТ 09-14 и глава 4 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(30)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(31)
Даден износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“), като се взема предвид предполагаемото съдържание на суровини от внос в продукта, предназначен за износ, и въздействието на митото върху такъв предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през ПР за настоящото разследване бе 5 % с максимална горна граница от 97 Rs/kg.
(32)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.
(33)
Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат да се прехвърлят свободно и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(34)
Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. На практика няма задължителен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 09-14 заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (напр. 10 % от размера на кредита).
(35)
Установено бе, че две от дружествата от извадката са използвали тази схема през първите две тримесечия на ПР.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(36)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Наред с това от кредитите по DEPBS произтичат ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(37)
Освен това съгласно нормативната уредба DEPBS зависи от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(38)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Премахване на DEPBS и преминаване към DDS
(39)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPBS бе за последно удължена за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на срока, схемата DEPBS бе реално преустановена, считано от 30 септември 2011 г. нататък. Поради това бе необходимо да се провери дали биха могли да бъдат наложени мерки в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент.
(40)
ПИ обясни на Комисията, че след преустановяването на схемата DEPBS, дружествата биха могли да изберат друга схема за освобождаване от мито/освобождаване от задължението за заплащане на митo, определена в глава 4 от ПВТ 09-14, а именно схема за предварителни разрешителни (AAS) или схема за възстановяване на мита (DDS).
(41)
Разследването разкри, че двете включени в извадката дружества са започнали да се ползват от схемата DDS веднага след преустановяването на схема DEPBS. Трябва да се отбележи, че схемата DDS бе въведена през 1995 г. и съществуваше едновременно със схемата DEPBS през първите две тримесечия на ПР, както и в продължение на няколко години преди ПР. Схемата DDS не е можела обаче да се ползва едновременно със схемата DEPBS за един и същ износ.
(42)
Трябва да се отбележи, че ПИ е предприело мерки за организирането на плавен преход от DEPBS към DDS, както се вижда от циркулярен документ № - 42 /2011-Customs, от 22.9.2011 г. В този циркулярен документ се посочва, че „тази година графикът за възстановяване [на мита] включва продукти, които до този момент са били част от схемата DEPB[S]“. В посочения циркулярен документ се подчертава, че за секторите по DEPBS, „е било решено да се осигури плавен преход на продуктите в тези сектори, включвайки ги в графика за възстановяване. Като преходна разпоредба, ставките за съответните продукти ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPB[S] в рамките на 1 % - 3 %.“ С други думи, в циркулярния документ се посочва, че действащите ставки за възстановяване на мита от 1.10.2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по преустановената схема DEPBS.
(43)
Действително бе установено, че ставките по DDS, приложими от 1 октомври 2011 г. за разглеждания продукт, предоставят сходни равнища на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г. Разследването потвърди също така, че равнищата на маржовете на субсидията на DEPB и DDS са много близки за всички включени в извадката дружества, като всяко едно от тях е използвало DEPBS през първите 6 месеца от ПР, а през последните 6 месеца на ПР - DDS.
(44)
Съображения 41-43 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите от нея ползи са продължили без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били преустановени по смисъла на член 15, параграф 1 от основния регламент и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(45)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(46)
При отправени основателни искания таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези размери на субсидията бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(47)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните дружества по време на ПР, възлизат съответно на 0,58 % и 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % за дружествата от група Venus.
3.3. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(48)
В Митническите правила и правилата за централните акцизи и за възстановяването на митата от 1995 г. (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), изменени с последващи уведомления, е направено подробно описание на DDS.
б) Допустимост
(49)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(50)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени въз основа на средното количество или стойност на материалите, използвани като суровини за производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху суровините Те са приложими независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПР бе 4 % от стойността франко борд с максимална горна граница от 5 Rs/kg, в зависимост от това, коя от двете стойности е по-ниска.
(51)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(52)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок.
(53)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(54)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде осчетоводена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(55)
Установено бе, че две от включените в извадката дружества, са прилагали схемата DDS през последните две тримесечия на ПР.
г) Заключение относно схемата DDS
(56)
В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването на сума от мита е финансово участие на ПИ, тъй като представлява директен трансфер на средства от страна на ПИ. Освен това със сумата за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(57)
Освен това DDS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(58)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или като система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(59)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS.
(60)
Това се потвърждава от циркулярен документ № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление на суровините и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или отделни пратки […]“ и което информира регионалните органи, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“.
(61)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на установената полза за получателя по време на периода на разследване. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. С оглед на изложеното по-горе се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПР.
(63)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерите на тези субсидии бяха отнесени към общия оборот от износа на разглеждания продукт през периода на разследване в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(64)
Въз основа на изложеното по-горе, ставките на субсидията, определени по отношение на тази схема за съответните оказали съдействие дружества, възлизат съответно на 0,61 % и 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % за дружествата от група Venus.
3.4. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
a) Правно основание
(65)
Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ПВТ 09-14 и в глави 4.1-4.30 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(66)
AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 67 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia, по отношение на обхвата на допустимост. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсхеми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които снабдяват крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки за категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от ПВТ 09-14, например доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсхеми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(67)
Разрешение по AAS може да бъде издадено за:
i) физически износ: това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;
ii) годишни потребности: това разрешително не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широка група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). В рамките на определен праг на стойността, определен от осъществения внос, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от артикулите, попадащи в такава група продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата и за който са били използвани освободени от мито суровини;
iii) междинни доставки: тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, като разделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv) планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ПВТ 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на експортно ориентирана единица („EOU“) или на дружество, разположено в специална икономическа зона („SEZ“).
v) предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, може да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава право на ползите от планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi) насрещен вътрешен акредитив: тази подсхема също се прилага за местните доставки на притежател на предварително разрешително. Притежателят на предварително разрешително може да се обърне към банка за издаване на насрещен вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешителното ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, предвидени в параграф 8.3 от ПВТ 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайния акциз).
(68)
Две от включените в извадката дружества са получили отстъпки по схемата AAS във връзка с разглеждания продукт през ПР. Тези дружества са използвали една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.
(69)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските органи притежателят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НП I 09-14), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че определеният регистър и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко отношение.
(70)
По отношение на подсхемата, използвана през ПР от засегнатите дружества, т.е. физически износ, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа държавните служители трябва да отразят в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на SIONs, които съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт.
(71)
Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предвидения срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).
(72)
При разследването бе установено, че изискванията за проверка, определени от индийските органи, или не се спазват, или не са изпробвани на практика.
(73)
Двете проверени дружества са водили регистър на производството и потреблението. Въпреки това регистърът на потреблението не е дал възможност да се провери кои суровини са били използвани при производството на изнасяния продукт и в какво количество. Що се отнася до изискванията за проверка, посочени в съображение 69 по-горе, дружествата не са водели регистри, които да доказват, че е извършен външен одит на регистъра на потреблението. В обобщение се смята, че разследваните износители не са били в състояние да докажат, че са спазени съответните разпоредби на ПВТ.
г) Заключение относно схемата AAS
(74)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, тъй като намалява приходите от мита, които иначе биха били дължими, и от него произтичат ползи за разследваните износители, тъй като по този начин се подобрява тяхната ликвидност.
(75)
Освен това физическият износ по AAS несъмнено правно зависи от извършването на износ и следователно се разглежда като специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава ползи от тези схеми.
(76)
Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. ПИ не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и, в случай на схеми за възстановяване за заместители, приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). Също така се счита, че SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и че те сами по себе си не могат да представляват система за проверка на действителното потребление, тъй като естеството на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да провери с достатъчна точност какво количество суровини са вложени в производството на продукта, предназначен за износ. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).
(77)
Следователно тази подсхема подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Поради липсата на допустими системи за възстановяване на мита или за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от задължението за заплащане на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент не предвижда само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от задължението за заплащане на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от задължението за заплащане на мита може да бъде предмет на изравнителни мерки, само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно ако не бъде доказано, че е проведен адекватен процес на мониторинг, посоченото по-горе изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителните мерки спрямо сумата на неплатените мита (пропуснати приходи), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II към основния регламент, изчисляването на такова прекомерно освобождаване от задължението за заплащане на мита не спада към задълженията на разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на твърдяна система за проверка.
(79)
Размерът на субсидията за дружествата, които са използвали AAS, бе изчислен въз основа на пропуснатите вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху материалите, внесени по подсхемата през ПР (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията, когато за това бяха отправени основателни искания. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(80)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 2,43 % и 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
a) Правно основание
(81)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ПВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(82)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо приложение
(83)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася производствено оборудване (ново и употребявано оборудване, но не по-старо от 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ПВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(84)
Притежателят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.
(85)
Установено бе, че трите дружества в извадката са получили отстъпки по схемата EPCGS, които биха могли да бъдат отнесени към разглеждания продукт през ПР.
г) Заключение относно схемата EPCGS
(86)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(87)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от осъществяването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(88)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(89)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такова производствено оборудване в разглежданата промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПР, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. В случаите, в които бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе отнесен към съответния оборот от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(91)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,09 %, 0,6 % и 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % за дружествата от група Venus.
3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
а) Правно основание
(92)
Схемата е описана подробно в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.
б) Допустимост
(93)
В тази схема могат да участват производители износители и търговци износители.
в) Практическо приложение
(94)
В рамките на тази схема РБИ определя задължителни горни граници на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да начисляват на износителите. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди експедиране („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, преработването, производството, опаковането и/или изпращането на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по която се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. РБИ също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(95)
От ръководните циркулярни документи на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кредити в брой“), които се определят единствено в зависимост от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.
(96)
Установено бе, че двете включени в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата ECS
(97)
Преференциалните лихвени проценти по кредит по ECS, определени в посочените в съображение 95 ръководни циркулярни документи на РБИ, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредит, които изцяло се определят от пазарните условия, като по този начин на съответния износител се предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на РБИ за определяне на горните граници на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.
(98)
Въпреки че преференциалните кредити по ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки се изисква поемане от страна на публичните сметки, т.е. възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. РБИ е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, например паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. РБИ дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на горните граници на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркулярни документи на РБИ и в разпоредбите на РБИ, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно са обвързани с осъществяването на износ в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(99)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през ПР и дължимия размер за обикновени търговски кредити, използвани от засегнатото дружество. Този размер на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот от износа през ПР или общия оборот от износа на разглеждания продукт през ПР за кредитите, когато е могло да се установи ясна връзка с разглеждания продукт, който е могъл да се използва като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(100)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатите дружества по време на ПР, възлиза съответно на 0,61 % и 0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 % за дружествата от група Venus.
3.7. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
a) Правно основание
(101)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ПВТ 09-14 и в параграф 3.8 от НП I 09-14.
б) Допустимост
(102)
Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо приложение
(103)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 от допълнение 37(В) към НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 от допълнение 37(В) към НП I 09-14 (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От схемата са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(104)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(105)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма право на преценка при предоставянето на митническия кредит.
(106)
Установено бе, че едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПР.
г) Заключение относно схемата FMS
(107)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS предоставят полза на износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(108)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износ и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(109)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(110)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, установена по време на ПР, както е била осчетоводена от оказалия съдействие производител износител при текущо начисляване като приход по търговските сметки при осъществяване на експортната сделка. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия (числител) бе отнесен към оборота от износа през ПР като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(111)
Ставката на субсидията, определена по отношение на тази схема за засегнатото дружество по време на ПР, възлиза съответно на 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %, за дружествата от група Venus.
3.8. Специални икономически зони / Експортно ориентирани единици („SEZ/EOU“)
(112)
Установено бе, че само едно включено в извадката дружество се е възползвало от схемата EOU по време на ПР. Разследването обаче разкри, че нивото на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, за съответното дружество е под нивото de minimis, поради което схемата EOU не бе подложена на допълнителен анализ.
3.9. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(113)
Въз основа на констатациите, обобщени в таблицата по-долу, бе установено, че общият размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, е в диапазона от 3,15 % до 4,32 %:
Схема
Дружество
Raajratna
Група Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
ОБЩО
4,32 %
3,15 (5)
1,57 % (6)
(114)
В съответствие с член 15, параграф 3 от основния регламент маржът на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, изчислен на базата на среднопретегления марж на субсидията, установен за оказалите съдействие дружества, които са включени в извадката и чиито маржове на субсидията надвишават нивото de minimis, възлиза на 3,82 %.
(115)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, докладван за периода на разследване от оказалите съдействие дружества или групи, които са осъществявали износ на разглеждания продукт за Съюза през периода на разследване, сочи, че съдействието от страна на индийските производители износители е било на много високо ниво. Като се има предвид високото ниво на съдействие, ставката на субсидията за всички неоказали съдействие дружества е определена спрямо нивото за дружеството с най-висока индивидуална ставка, т.е. 4,32 %.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Промишленост на Съюза
(116)
Сходният продукт е бил произвеждан от 27 производители от Съюза. Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
4.2. Производство на Съюза
(117)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през периода на разследване беше използвана цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(118)
Следва да се отбележи, че един производител от Съюза, свързан с индийски производител износител и който се противопостави на започването на разследване, също бе включен в определението на промишлеността на Съюза. Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 139 141 t по време на ПР. Тази стойност включва производството на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес, и изчисления производствен обем на останалите производители от Съюза, които не заявиха интерес по време на разследването.
4.3. Извадка от производители от Съюза
(119)
Както бе посочено в съображение 14 по-горе, в извадката бяха включени шестима производители от Съюза, които представляват 46,5 % от изчисления общ производствен обем на Съюза на сходния продукт.
5. ВРЕДА
5.1. Потребление на Съюза
(120)
Потреблението на Съюза бе установено въз основа на общия обем на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и на общия внос. 2009 г. бе белязана от безпрецедентно високи цени на никела, основната суровина, използвана за производството на разглеждания продукт и на сходния продукт, и от цялостното негативно отражение на финансовата криза, които заедно доведоха до особено ниско равнище на потребление в Съюза през посочената година. Въпреки това състоянието на пазара се е подобрило, както е показано в таблицата по-долу, и потреблението на Съюза се е увеличило с 50 % между 2009 г. и ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Потребление (в тонове)
131 436
187 280
196 476
197 327
Индекс (2009 г. = 100)
100
142
149
150
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(121)
Обемът на вноса на оказалите съдействие дружества, за които въз основа на данните от извадката бе установено, че не са се ползвали от схемите за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент по време на периода на разследване, е изключен от общия обем на вноса от Индия. Тъй като данните за вноса, отнасящи се за разглеждания продукт, се отнасят за две дружества, беше счетено за целесъобразно от съображения за поверителност те да бъдат представени в индексиран вид.
5.2.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(122)
Установено бе, че по време на разглеждания период субсидираният внос в Съюза от оказалите съдействие производители износители е следвал следната тенденция от гледна точка на обема и на пазарния дял:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Пазарен дял (индекс)
100
121
146
140
Източник:
Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника
(123)
Обемът на субсидирания внос от Индия е нараснал значително (със 110 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-съществено в периода между 2009 г. и 2010 г., когато вносът е нараснал със 72 %, а потреблението на Съюза се е увеличило с 42 %. Докато потреблението е нараснало само с 5 % между 2010 г. и ПР, обемът на вноса от Индия обаче е продължил да нараства значително с 22 % по време на същия период.
(124)
По време на разглеждания период пазарният дял на субсидирания внос от Индия е нараснал значително с 40 %.
5.2.2. Цени на вноса и подбиване на цените:
(125)
Както бе посочено в съображение 22, една страна изрази загриженост относно факта, че антисубсидийният въпросник не е дал възможност за разграничаване по-конкретно на някои видове на разглеждания продукт, които според нея са различни.
(126)
В отговор на изразената загриженост, т.нар. контролни номера на продукта във въпросника бяха разширени с оглед ясното определяне на съответните видове на продукта в рамките на разследването, по-специално за целите на сравняването на цените. На този етап от разследването стана ясно, че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези високотехнологични видове на продукта. Въпреки това се посочва, че промените, направени в контролните номера на продукта, са позволили цените на определени видове на продукта да бъдат директно сравнени с цените на сходните видове на продукта.
(127)
Таблицата по-долу показва средната цена на субсидирания внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
Евростат и отговори на въпросника
(128)
Средните цени на вноса от Индия са се увеличили с 35 % по време на разглеждания период, но са останали под продажните цени на промишлеността на Съюза по време на същия период (вж. съображение 145 по-долу). Това обяснява увеличението на обема на вноса и значителното повишение на пазарния дял (с 40 %) на индийските износители през същия период.
(129)
С цел да се определи подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, спрямо съответните среднопретеглени цени по вид на продукта на субсидирания внос от двамата включени в извадката индийски производители, получили субсидии, които подлежат на изравнителни мерки над нивото de mininis, за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с разходите след вноса.
(130)
Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза през ПР, показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване в размер на 12,5 % от страна на субсидирания внос от засегнатата държава на пазара на Съюза. По-ниските цени на субсидирания внос в сравнение с цените на Съюза по време на разглеждания период, обясняват значителното повишение на обема на индийския внос и на пазарния дял, държан от индийския внос в периода между 2009 г. и ПР.
5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.3.1. Предварителни забележки
(131)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос от Индия върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(132)
Както бе посочено в съображение 14, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка.
(133)
За целите на анализа на вредата Комисията направи разлика между макроикономическите и микроикономическите показатели за вреда. Във връзка с това оценката на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се извършва на базата на а) макроикономическите показатели като производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите, пазарния дял и растежа, заетостта, производителността, размера на действителния марж на субсидията и възстановяването след предишно субсидиране, данните за които са събрани на равнището на цялата промишленост на Съюза, както и на базата на б) микроикономическите показатели като средните единични цени, разходите за единица продукт, рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, складовите наличности и разходите за труд, данните за които са събрани на равнището на включените в извадката производители от Съюза.
(134)
Следва да се отбележи, че цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и отговорите на въпросника от включените в извадката производители от Съюза бяха използвани, за да се установят макроикономическите показатели, и по-специално, данните за невключените в извадката производители от Съюза.
(135)
Микроикономическите показатели бяха установени на базата на информацията, предоставена от включените в извадката производители от Съюза в техните отговори на въпросника.
5.3.2. Макроикономически показатели
а) Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(136)
По време на разглеждания период производството на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Производствен обем (в тонове)
105 646
140 363
138 795
139 141
Индекс (2009 г. = 100)
100
133
131
132
Производствен капацитет (в тонове)
244 236
246 324
245 922
246 599
Индекс (2009 г. = 100)
100
101
101
101
Използване на капацитета
43 %
57 %
56 %
56 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
130
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(137)
По време на разглеждания период производството на Съюза се е увеличило с 32 %, което до известна степен е отразявало положителното развитие на потреблението. Производственият обем обаче е останал непроменен в периода между 2010 г. и ПР.
(138)
Докато използването на капацитета се е подобрило и е нараснало с 13 процентни пункта по време на разглеждания период, производственият капацитет през същия период е останал като цяло стабилен.
б) Обем на продажбите, пазарен дял и растеж
(139)
По време на разглеждания период обемът на продажбите, пазарният дял и растежът са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем на продажбите (тонове)
88 796
124 641
124 007
124 217
Индекс (2009 г. = 100)
100
140
140
140
Пазарен дял
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
93
93
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(140)
След значително повишение между 2009 и 2010 г. в контекста на нарастващо потребление, обемът на продажбите за несвързани клиенти е отбелязал спад и не се е възползвал от непрекъснатото повишение на търсенето (4,9 % между 2010 и 2011 г.). Това е отразено и във възходящата тенденция на нивото на складовите наличности в края на периода, което е нараснало с 41 % по време на разглеждания период, както е посочено в съображение 153 по-долу. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта по време на разглеждания период въпреки трайното нарастване на потреблението с 50 %.
(141)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, в периода между 2009 г. и ПР потреблението на Съюза значително се е увеличило с 50 %, докато през същия период обемът на субсидирания внос се е увеличил със 110 %, както бе посочено в съображение 122 и 123 по-горе. Така растежът на пазара на Съюза в периода между 2009 г. и ПР е бил отчасти компенсиран от субсидирания внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са нараснали с 40 % през същия период. Това показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва пълноценно от растежа в потреблението на Съюза, поради нарастващия пазарен дял на субсидирания внос.
в) Заетост и производителност
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Брой служители
1 726
1 687
1 729
1 747
Индекс (2009 г. = 100)
100
98
100
101
Производителност (единица/служител)
61
83
80
80
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
131
130
Източник:
жалба и отговори на въпросника
(142)
Въпреки тежката финансова ситуация, описана в съображения 147-152 по-долу, заетостта в промишлеността на Съюза е останала сравнително стабилна по време на разглеждания период. Предвид увеличения производствен обем (вж. съображение 136 по-горе), производителността, изразена като произведена продукция в тонове на заето лице, е нараснала с 30 % по време на същия период, което навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза е положила значителни усилия за подобряване на своята ефикасност.
г) Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(143)
Маржовете на субсидията на двама от включените в извадката индийски производители износители са над нивото de minimis (вж. съображение 113 по-горе). Като се имат предвид отрасълът на разглеждания продукт, обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, разгледани по-горе, отражението на действителния марж на субсидията върху промишлеността на Съюза не може да се смята за незначително.
(144)
Припомня се, че през 1999 г. на разглеждания продукт бяха наложени антидъмпингови и антисубсидийни (изравнителни) мерки. Въпреки това, предвид времето, което дели изтичането на срока на мерките, въведени през 1999 г., и настоящото разследване, няма налице данни, които да позволяват да се направи оценка на въздействието на предишното субсидиране (7). Във всеки случай разследването не представи доказателства за това, че промишлеността на Съюза все още се възстановява от предишно субсидиране.
5.3.3. Микроикономически показатели
д) Средни единични продажни цени на пазара на Съюза и единична производствена цена
(145)
По време на разглеждания период средната единична продажна цена и производствената цена на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Средна единична продажна цена в Съюза на несвързани клиенти
2 988
3 833
4 185
4 018
Индекс (2009 г. = 100)
100
128
140
134
Единична производствена цена (EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Индекс (2009 г. = 100)
100
111
117
113
Източник:
отговори на въпросника.
(146)
Средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза на несвързани клиенти в Съюза са се увеличили с 34 % през разглеждания период. Повишението отразява общото покачване на разходите за суровини, с което се е сблъскала промишлеността на Съюза по време на същия период. През 2011 г. и ПР производителите от Съюза са успели само слабо да повишат цените, за да компенсират повишението на производствените разходи, колкото да запазят нивото на производителност над 1 % през 2011 г. и на нулево ниво през ПР. Следователно, както се вижда от данните в таблицата по-горе, дори значително повишение на продажните цени не е позволило на промишлеността на Съюза да достигне приемливо равнище на печалба.
е) Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(147)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал на производителите на Съюза са следвали посочените по-долу тенденции:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Рентабилност на продажбите в Съюза на несвързани клиенти (% от оборота на продажбите)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Паричен поток (в евро)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Инвестиции (в евро)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Индекс (2009 г. = 100)
100
181
98
89
Възвръщаемост на инвестициите
-68,8 %
-11,2 %
6,7%
0,8 %
Източник:
отговори на въпросника.
(148)
Рентабилността на включените в извадката производители от Съюза бе установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от съответния оборот. През 2009 г. включените в извадката производители от Съюза са били на загуба, но през 2010 г. са започнали да се възстановяват в съответствие с повишението на потреблението с 50 %, описано в съображение 120 по-горе. Въпреки лекото повишение на рентабилността, равнище от 0,2 % все още е било доста под приемливото равнище на рентабилност в стоманодобивния отрасъл. Действително целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, тъй като се счита, че той отговаря на маржа, който разумно може да се очаква да бъде достигнат от производство от този вид в отрасъла на разглеждания продукт при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза, както бе посочено от промишлеността на Съюза. Освен това тези 5 % представляват марж на печалбата преди облагане с данъци, който бе счетен за подходящ минимален марж при други разследвания на сходни продукти в същия отрасъл.
(149)
По време на ПР включените в извадката производители от Съюза са успели да достигнат до точка на рентабилност; ценовият натиск, упражняван от субсидирания внос, не им е позволил обаче да съобразят цените с разходите и да постигнат задоволителни резултати. Тази ситуация се обяснява и с факта, че продуктът, предмет на разследването, се счита за стока, поради което основният фактор, който предопределя избора на клиентите, е цената.
(150)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности и който е изчислен въз основа на операциите, е бил отрицателен до 2010 г. Въпреки че през 2011 г. той се е подобрил, в периода между 2011 г. и ПР е намалял с 34 %.
(151)
Развитието на рентабилността и паричния поток през разглеждания период е ограничило способността на включените в извадката производители от Съюза да инвестират в свои дейности и е възпрепятствало тяхното развитие. Вследствие на това способността на производителите от Съюза да привличат капитал и да финансират разходите е била влошена. Въпреки че през 2010 г. включените в извадката производители от Съюза са успели да реализират някои инвестиции, по-късно те са отбелязали спад, особено по време на ПР, когато да са се понижили с 51 % в сравнение с нивата през 2010 г. Освен това, дори и възвращаемостта на инвестициите във връзка със сходния продукт, изразена като процент от нетната балансова стойност на инвестициите, да е отбелязала положителни стойности през 2011 г., тя е намаляла значително с 5,9 процентни пункта по време на ПР, като е достигнала ниско равнище от 0,8 %.
(152)
С оглед на изложеното по-горе може да се стигне до заключението, че финансовите резултати на включените в извадката производители от Съюза са останали до известна степен нестабилни по време на ПР.
ж) Складови наличности
(153)
Равнището на складовите наличности на включените в извадката производители от Съюза се е увеличило с 41 % през разглеждания период; тяхното увеличение е съвпаднало със загубата на пазарен дял, по-специално по време на ПР.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Складови наличности в края на периода (в тонове)
4 395
5 289
5 469
6 214
Индекс (2009 г. = 100)
100
120
124
141
Източник:
отговори на въпросника.
з) Разходи за труд
(154)
Средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са нараснали слабо през разглеждания период, поради което те не представляват определящ фактор за повишаването на производствените разходи.
2009
2010
2011
ПР
Средни разходи за труд на служител (в евро)
52 356
57 182
55 907
54 509
Индекс (2009 г. = 100)
100
109
107
104
Източник:
отговори на въпросника.
5.4. Заключение относно вредата
(155)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не се е възползвала изцяло от увеличението на потреблението през разглеждания период и по-специално по време на ПР. Първоначално, в периода между 2009 и 2010 г. повечето от показателите за вреда по отношение на промишлеността на Съюза значително са се подобрили, но впоследствие икономическото ѝ състояние е отбелязало застой и дори се е влошило.
(156)
Действително, в рамките на процъфтяващ пазар някои показатели като производството и обемът на продажбите на промишлеността на Съюза са нараснали значително в периода между 2009 и 2010 г., но след 2010 г. са отбелязали спад. Това се е случило въпреки постоянното нарастване на потреблението.
(157)
Освен това, показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток, инвестициите и рентабилността, са били сериозно засегнати от ценовия натиск на пазара на Съюза, особено по време на ПР. Промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си до такава степен, че да покрие производствените си разходи в периода между 2009 и 2010 г. В периода между 2009 и 2011 г. рентабилността е белязала подобрение, като през 2011 г. е достигнала 1,4 %; по време на ПР обаче тя е започнала да се влошава и е достигнала до точка на рентабилност. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да се възстановява също е била силно засегната.
(158)
С оглед на изложеното по-горе се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(159)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, за да бъде считана за съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отдадена на субсидирания внос.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(160)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е нараснало с 50 % през разглеждания период, като в същото време обемът на вноса с произход от Индия се е увеличил почти двойно. От друга страна увеличението на субсидирания внос е съвпаднало със спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза за несвързани страни в периода между 2010 г. и ПР.
(161)
По отношение на ценовия натиск на пазара на Съюза през разглеждания период, бе установено, че средните цени на вноса от Индия са останали непрекъснато по-ниски от средните продажни цени на промишлеността на Съюза. Подбивайки цените на промишлеността на Съюза със средно 12,5 % по време на ПР, индийският субсидиран внос е увеличил пазарния си дял от 2009 г. до ПР с 40 %, докато пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 4,7 процентни пункта (от 67,6 % през 2009 г. до 62,9 % през ПР). Загубата на пазарен дял показва, че промишлеността на Съюза е успяла да се възползва от повишеното потребление само в ограничена степен.
(162)
С оглед на по-високите производствени разходи промишлеността на Съюза е опитала да повиши единичната си цена за несвързани клиенти, както е посочено в съображение 145 по-горе. Въпреки това, предвид ценовия натиск, упражняван от нарастващия обем на индийския субсидиран внос, посочен по-горе, повишението на цените не е било достатъчно да компенсира нарастващите разходи, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да постигне задоволително равнище на печалба, което би могло да се счете за необходимо за тази конкретна промишленост.
(163)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че увеличението на субсидирания внос от Индия на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, има решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос
(164)
Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал по-малко от една трета от индийския износ по време на ПР и е следвал същата тенденция, като субсидирания внос.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Обем (Индекс)
100
172
218
210
Средна цена (индекс)
100
118
137
135
Източник:
отговори на въпросника.
(165)
Въз основа на тези факти се счита, че евентуалното отрицателно въздействие, което несубсидираният внос е възможно да е оказал върху пазара на Съюза, не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.3.2. Внос от трети държави
Държава
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
КНР
Обем (в тонове)
8 129
10 853
14 360
16 403
Индекс (2009 г. = 100)
100
134
177
202
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
94
118
134
Ср. цена
1 914
2 607
2 835
2 508
Индекс (2009 г. = 100)
100
136
148
131
2009 г.
2010 г.
2011 г.
ПР
Швейцария
Обем (в тонове)
8 094
10 700
9 187
9 115
Индекс (2009 г. = 100)
100
132
113
113
Пазарен дял ( %)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
93
75
75
Ср. цена
3 423
4 063
4 475
4 360
Индекс (2009 г. = 100)
100
119
131
127
Република Корея
Обем (в тонове)
4 900
6 775
6 355
6 266
Индекс (2009 г. = 100)
100
138
130
128
Пазарен дял ( %)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
97
87
85
Ср. цена
3 717
4 165
4 761
4 627
Индекс (2009 г. = 100)
100
112
128
124
Общо за всички трети държави, с изключение на Индия
Обем (в тонове)
25 793
33 586
35 749
37 712
Индекс (2009 г. = 100)
100
130
139
146
Пазарен дял ( %)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
91
93
97
Ср. цена
3 609
4 214
4 748
4 483
Индекс (2009 г. = 100)
100
117
132
124
(166)
Освен субсидирания внос от Индия, който по време на ПР е представлявал 35 % от целия внос на пазара на Съюза, има и други източници на внос, сред които Китайската народна република, Корея и Швейцария, които трябва да бъдат разгледани в контекста на причинно-следствената връзка.
(167)
Разследването показа, че средните продажни цени на корейските и швейцарските производители износители са останали над продажните цени на индийските производители износители и над тези на промишлеността на Съюза през разглеждания период и особено по време на ПР. Освен това техният пазарен дял е намалял съответно с 0,5 и 1,6 процентни пункта по време на ПР.
(168)
Средната цена от Китайската народна република е била под цената на промишлеността на Съюза и пазарният дял на тази държава е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период. Въпреки това разследването показа, че продуктовият асортимент на китайския внос е различен и че китайските продукти не са в директна конкуренция с продуктите на промишлеността на Съюза или с тези от индийски произход на пазара на Съюза. Поради това бе счетено, че не е възможно китайският износ да е оказал значително въздействие върху основните видове на продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Поради това, каквото и да е било въздействието на вноса от Китай във връзка с понесената от промишлеността на Съюза вреда, то е било минимално.
(169)
Въпреки това един производител износител заяви, че вносът на телове от неръждаеми стомани от Китайската народна република, Република Корея и Швейцария, е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(170)
В допълнение към фактите и съображенията, изложени по-горе, следва да се отбележи, че на първоначалния етап и до сега няма доказателства за субсидиране, вреда и причинно-следствена връзка, които биха обосновали започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса с произход от посочените по-горе държави. Освен това, дори и да са налице доказателства, които обосновават разследването на останалия внос, разликата в третирането, което се състои в започването на антисубсидийна процедура само по отношение на индийския внос, не може да се счита за дискриминационна. Поради това твърдението, че тези държави е трябвало да бъдат включени в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено.
(171)
Въз основа на изложеното по-горе се стигна до заключението, че износът от други трети държави не е допринесъл съществено за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(172)
Общият износ на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза е представлявал 8,5 % от общото производство през ПР. Тази ситуация намира отражение при износа от включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти, чийто износ е представлявал 7 % от производството през ПР, а цените са били 36 % по-високи от тези на пазара на ЕС през същия период. Въз основа на това може да се направи заключението, че не е възможно износната дейност на промишлеността на Съюза да е евентуална причина за съществена вреда.
6.3.4. Икономическа криза и цени на суровините
(173)
Както бе посочено в съображение 120 по-горе, потреблението през 2009 г. е било особено ниско поради изключително високите цени на никела и въздействието на икономическата криза. Тази ситуация несъмнено обяснява особено лошото финансово състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. Въпреки това следва да се отбележи, че в ситуацията на растящо потребление от 2010 г. насам, резултатите на субсидирания внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза.
(174)
Разследването показа, че дори по време на цялостното икономическо възстановяване, промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възползва от растящото потребление и е губела пазарен дял по време на целия разглеждан период, докато субсидираният индийски износ е спечелил по-голям пазарен дял.
(175)
Следователно, въпреки че икономическата криза и повишението на цените на суровините може да са допринесли за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че те са оказали такова влияние, че да прекъснат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(176)
Установено бе, че е налице съществено увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос с произход от Индия през разглеждания период (съответно със 110 % и 40 %). Освен това бе установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, особено през ПР (средно с 12,5 %).
(177)
Този ръст на обема и на пазарния дял на субсидирания внос от Индия е съвпаднал със слабото развитие на финансовото състояние на промишлеността на Съюза особено през 2010 г. Поради това, въпреки възстановяването на потреблението, промишлеността на Съюза не е била в състояние да прехвърли увеличението на производствените разходи на клиентите си по задоволителен начин, поради което финансовите показатели, като рентабилност, паричен поток и инвестиции, са останали на ниско равнище.
(178)
Разглеждането на другите известни фактори, които може да са причинили вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(179)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който бе разграничено и отделено въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на субсидирания износ, се стига до временното заключение, че субсидираният внос от Индия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи съображения
(180)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали въпреки временната констатация за вредоносно субсидиране съществуват неопровержими доводи да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. Интересът на Съюза бе анализиран на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(181)
Промишлеността на Съюза е съставена от 27 известни производители, които представляват цялото производство на сходния продукт в Съюза. Тези производители са установени в различни държави членки на Съюза и по време на ПР наемат пряко повече от 1 747 работници във връзка със сходния продукт.
(182)
Един производител от Съюза, който представлява относително малък дял от производството на Съюза и има свързано дружество в Индия, се противопостави на започването на разследване. Както бе посочено в съображение 22, той заяви също така, че високотехнологичните продукти следва да не бъдат включени в обхвата на разследването и че не е в интерес на Съюза на този вид продукти да бъдат наложени същите мерки.
(183)
Както бе посочено в съображение 126, този въпрос вече бе разгледан във въпросника, като контролните номера на продукта бяха разширени, което ясно определи тези видове в рамките на разследването. На този етап от разследването стана ясно обаче, че високотехнологичните продукти са били обхванати в разследването и че индийските производители износители са изнасяли само ограничени количества от тези видове на продукта. Поради това изразената от посочения производител загриженост не бе счетена за основателна и неговото искане бе отхвърлено.
(184)
Установено бе, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Индия. Припомня се, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва изцяло от растящото потребление и финансовото ѝ състояние е останало нестабилно.
(185)
Очаква се, че налагането на изравнителни мита ще възстанови справедливите условия за търговия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на сходния продукт да отразяват производствените разходи.
(186)
Може да се очаква също така, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже положително въздействие върху нейната рентабилност и цялостното ѝ финансово състояние. Налагането на мерки би позволило на промишлеността да продължи да полага и да задълбочава усилията си за укрепване на своята икономическа ефективност.
(187)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и рентабилността на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава.
(188)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антисубсидийни мерки върху вноса с произход от Индия би било в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на ползвателите
(189)
Въпросници бяха изпратени на девет ползватели в Съюза. Само трима ползватели отговориха на въпросниците; те представляват 6 % от общия внос на разглеждания продукт от Индия по време на ПР. Тези ползватели работят в отрасли, свързани с преработката на храни, включително технически кухни и кетъринг, домакински уреди, автомобилната промишленост.
(190)
Закупените количества от Индия са представлявали средно около 67 % от общия размер на закупените количества на разглеждания продукт, и Индия е представлявала изключителен доставчик само за един ползвател. По време на ПР средният процент на оборота, включващ разглеждания продукт, е представлявал 54 % от общия оборот.
(191)
Разследването показа, че по време на ПР средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели в отраслите, в които се използва разглежданият продукт, е била над 9 % от оборота.
(192)
Възможното въздействие на предлаганите мерки бе оценено въз основа на отговорите на въпросника, получени от ползвателите и от общия пазар на Съюза за разглеждания продукт и сходния продукт. Дори да се предположи, че за пазара на Съюза ще настъпи най-неблагоприятно развитие, т.е. че увеличението на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото ще доведе до спад на рентабилността на ползвателите в размер на около 0,2 процентни пункта.
(193)
Трябва да се отбележи, че един ползвател е заел неутрална позиция по отношение на разследването, защото счита, че налагането на мерки няма да окаже значително въздействие върху пазарните цени, тъй като евентуалното повишение на цената ще бъде поето от дистрибуторите.
(194)
Друг ползвател изрази опасения, че, ако бъдат наложени, мерките ще засегнат и някои видове на продукта, които вече не са произвеждани в Съюза. Разследването показа обаче, че видовете на продукта, посочени от този ползвател, все още се произвеждат в Съюза и че търсенето на тези видове класове неръждаема стомана не е значително. Освен това следва да се отбележи, че по време на разглеждания период производителите от Съюза не са произвеждали на пълен капацитет, което означава, че в случай на повишаване на търсенето, производството би могло да следва съответната тенденция.
(195)
Следва да се подчертае, че тъй като разглежданият продукт е стандартизиран от гледна точка на отрасъла и употребата, ползвателите биха могли лесно да променят своите източници на доставка що се отнася до качеството или цената на продукта. Налагането на мерки следва да не представлява пречка пред възможността за внос на разглеждания продукт от други държави и дори и от Индия, след отстраняване на последиците, изразяващи се в нарушаване на търговията и породени от субсидирането.
(196)
С оглед на изложеното по-горе, макар и да е вероятно мерките върху индийския внос да окажат по-голямо отрицателно въздействие върху някои ползватели отколкото върху други, цялостното отражение върху ползвателите се счита за ограничено.
7.4. Интерес на вносителите
(197)
Несвързаните вносители оказаха ограничено съдействие. Девет вносители предоставиха информация във връзка с подбора на извадка, но само един оказа съдействие. Това дружество е представлявало 7 % от общия внос от Индия по време на ПР. То се противопоставя на налагането на мерки, тъй като Индия е най-големият му доставчик. Въпреки че налагането на мерки би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността му поради по-високите разходи, дружеството вносител би трябвало да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените разходи на своите клиенти.
(198)
Освен това вносителите биха могли да преминат на други източници на доставка, в това число промишлеността на Съюза и други държави износители.
(199)
Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на изравнителни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(200)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват неопровержими доводи срещу налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Индия.
(201)
Освен това, като се вземе предвид цялостното въздействие на антисубсидийните мерки върху пазара на Съюза, положителното въздействие, особено това върху промишлеността на Съюза, изглежда надвишава потенциалното отрицателно въздействие върху останалите по-ограничени групи от заинтересовани страни.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(202)
С оглед на направените заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
8.1. Ниво на отстраняване на вредата
(203)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените маржове на субсидията и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(204)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносното субсидиране, бе счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на субсидиран внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза.
(205)
Поради това нивото на отстраняване на вредата бе изчислено на базата на сравнение на среднопретеглената цена на субсидирания внос, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената от съображение 130 по-горе, с невредоносната цена на промишлеността на Съюза за сходния продукт. Невредоносната цена бе установена, като към производствените разходи се добави разумно равнище на печалба. Целевият марж на печалбата бе временно определен на 5 %, както бе посочено в съображение 148.
(206)
Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща цена CIF на вноса, вж. съображение 208.
8.2. Временни мерки
(207)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 12, параграф 1 от основния регламент спрямо вноса с произход от Индия следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - на маржа на субсидията или маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(208)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на изравнителното мито са установени при съпоставка на маржовете на вредата и маржа на субсидията. Следователно предложените ставки на временното изравнително мито са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Ставка на временното изравнително мито
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Група Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Всички други дружества
4,3 %
26,1 %
4,3 %
(209)
Що се отнася до успоредното антидъмпингово разследване съгласно член 24, параграф 1, втората алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8) не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито при разглеждане на един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Що се отнася до схемите за субсидиране, посочени в съображения 29-112 всички схеми се отнасят до експортно субсидиране. Съответните ставки на временното антидъмпингово мито на оказалите съдействие производители ще бъдат съответно коригирани и в успоредното антидъмпингово разследване.
(210)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митническата ставка, която се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, който е произведен от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(211)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва незабавно да се изпраща до Комисията (9) заедно с цялата относима информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяна на наименованието или промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(212)
За да се осигури правилното прилагане на антисубсидийното мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през ПР не са осъществили износ за Съюза.
9. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(213)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за започване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на изравнителните мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече никел, но не повече от 31 % и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са следните:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Дружества, изброени в приложението
3,8
B781
Всички други дружества
4,3
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGLAMENTO (UE) No 419/2013 DE LA COMISIÓN
de 3 de mayo de 2013
por el que se establece un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de determinado alambre de acero inoxidable originario de la India
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, de 11 de junio de 2009, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 12,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 10 de agosto de 2012, la Comisión Europea («la Comisión») comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2) («el anuncio de inicio»), el inicio de un procedimiento antisubvención («el procedimiento antisubvención» o «el presente procedimiento») en lo que se refiere a las importaciones en la Unión de determinado alambre de acero inoxidable originario de la India («el país afectado»).
(2)
El mismo día, la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado también en el Diario Oficial de la Unión Europea (3), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Unión de determinado alambre de acero inoxidable originario de la India («el procedimiento antidumping»), que dio lugar a una investigación aparte.
(3)
El procedimiento antisubvención se inició a raíz de una denuncia presentada el 28 de junio de 2012 por la Confederación Europea de Industrias Siderúrgicas (Eurofer) («el denunciante») en nombre de productores que representan más del 50 % de la producción total de la Unión de determinado alambre de acero inoxidable. La denuncia recogía indicios razonables de la existencia de subvenciones a este producto y del grave perjuicio que ocasionaban tales subvenciones, indicios que se consideraron suficientes para justificar el inicio de una investigación.
(4)
Con anterioridad al inicio del procedimiento y con arreglo al artículo 10, punto 7, del Reglamento de base, la Comisión notificó a la Administración de la India que había recibido una denuncia debidamente documentada en la que se alegaba que las importaciones subvencionadas de determinado alambre de acero inoxidable originario de ese país estaban causando un perjuicio importante a la industria de la Unión. Se invitó a la Administración de la India a celebrar consultas con el objetivo de aclarar la situación por lo que se refiere al contenido de la denuncia y de llegar a una solución mutuamente acordada. En este caso, no se alcanzó ninguna solución de este tipo.
1.2. Partes afectadas por la investigación
(5)
La Comisión comunicó oficialmente al denunciante, a otros productores de la Unión conocidos, a los productores exportadores conocidos, a los importadores y usuarios conocidos y a las autoridades de la India la apertura de la investigación.
(6)
Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron la existencia de razones específicas para ser oídas.
(7)
Dado el gran número de productores exportadores del país afectado, de importadores no vinculados y de productores de la Unión implicados en la investigación, y con objeto de finalizar la investigación dentro de los plazos reglamentarios, la Comisión declaraba en el anuncio de inicio que había decidido limitar el número de los que serían investigados seleccionando una muestra, de conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base (proceso también denominado «muestreo»).
1.2.1. Muestreo de productores exportadores
(8)
Para que la Comisión pudiese decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores del país afectado que se diesen a conocer y que facilitasen la información especificada en el anuncio de inicio.
(9)
Dieciocho productores exportadores, algunos pertenecientes al mismo grupo, presentaron la información solicitada en el plazo establecido en el anuncio de inicio, y aceptaron ser incluidos en la muestra, y siete de ellos pidieron un examen individual en caso de no formar parte de la muestra. Quince de estas empresas que cooperaron refirieron haber exportado alambre de acero inoxidable a la Unión en el período de investigación. Por tanto, se eligió la muestra a partir de la información facilitada por estos quince productores exportadores.
(10)
De conformidad con el artículo 27 del Reglamento de base, la Comisión seleccionó la muestra a partir del mayor volumen representativo de las exportaciones del producto afectado a la Unión que pudiera investigarse razonablemente en el tiempo disponible. La muestra seleccionada consistió en dos empresas individuales y un grupo empresarial compuesto por cuatro empresas vinculadas que representan, en conjunto, más del 63 % del volumen total de exportaciones a la Unión del producto afectado.
(11)
De conformidad con el artículo 27, punto 2, del Reglamento de base, se consultó asimismo a todos los productores exportadores afectados y a las autoridades indias pertinentes sobre la selección de una muestra representativa. No se recibió ninguna observación acerca de la selección de la muestra.
(12)
Tal como se indica en el considerando 10, la muestra se limitó a un número razonable de empresas que pudiera investigarse en el tiempo disponible. Las empresas investigadas a efectos de la existencia de subvenciones figuran en el considerando 19.
(13)
Además, como se indica en el considerando 9, se recibieron siete solicitudes de examen individual. Por ello, se consideró que en esta fase sería indebidamente gravoso proceder a exámenes individuales, que impedirían completar a tiempo la investigación. Sin embargo, las solicitudes de los exportadores que presentaron la información necesaria dentro del plazo se examinarán en el resto de la investigación.
1.2.2. Muestreo de los productores de la Unión
(14)
En el anuncio de inicio, la Comisión comunicó que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión. Inicialmente, esta muestra constaba de cinco productores de los que la Comisión sabía, antes de comenzar la investigación, que producen alambre de acero inoxidable en la Unión. La Comisión seleccionó la muestra sobre la base de las ventas, del volumen de producción y de la ubicación geográfica. En el anuncio de inicio se invitó también a las partes interesadas a manifestar su opinión sobre la muestra provisional. De las respuestas al cuestionario se desprendió que un productor de la Unión seleccionado tenía una empresa vinculada en la Unión que también participaba en la fabricación y venta de alambre de acero inoxidable. Así pues, los seis productores de la Unión incluidos en la muestra representaban el 46,5 % de la producción total estimada de la Unión. La muestra se considera representativa de la industria de la Unión.
1.2.3. Muestreo de los importadores
(15)
Para que la Comisión pudiera decidir si era necesario el muestreo y, de serlo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los importadores no vinculados que se dieran a conocer a la Comisión y que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio.
(16)
Nueve importadores no vinculados facilitaron la información solicitada y accedieron a ser incluidos en la muestra. La Comisión seleccionó una muestra de tres empresas que representan el 23,8 % de las importaciones indias en la Unión en el período de investigación basándose en el mayor volumen de las importaciones en la Unión. Dos de los importadores incluidos en la muestra no respondieron al cuestionario. Por ello no pudo procederse al muestreo en esta fase de la investigación y habrá que buscar la colaboración de los demás importadores en el resto de la investigación.
1.2.4. Respuestas al cuestionario e inspecciones
(17)
Se enviaron cuestionarios a la Administración de la India, a los tres (grupos de) productores exportadores de la India incluidos en la muestra y a los productores exportadores que habían solicitado un examen individual, a los seis productores de la Unión incluidos en la muestra, a los tres importadores no vinculados incluidos en la muestra y a nueve usuarios conocidos.
(18)
Respondieron al cuestionario la Administración de la India, los tres grupos de productores exportadores de la India incluidos en la muestra, uno de los productores exportadores que habían solicitado un examen individual, los seis productores de la Unión incluidos en la muestra, un importador no vinculado y tres usuarios.
(19)
La Comisión recabó y contrastó toda la información facilitada por las partes interesadas que consideró necesaria para determinar provisionalmente la subvención, el perjuicio resultante y el interés de la Unión. Se llevaron a cabo inspecciones en los locales de la Administración de la India en nueva Deli y de las siguientes partes:
Productores de la Unión:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen (Alemania)
-
Inoxfil S.A., Igualada (España)
-
Rodacciai SPA, Milán (Italia)
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte (Italia)
-
Grupo Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse (Francia)
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer (Alemania)
Productores exportadores de la India:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
-
Grupo Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
-
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
1.3. Período de investigación y período considerado
(20)
Se investigaron las subvenciones y el perjuicio habidos entre el 1 de abril de 2011 y el 31 de marzo de 2012 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el final del PI («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(21)
El producto afectado es alambre de acero inoxidable con un contenido (en peso):
-
de níquel del 2,5 % o más, distinto del alambre con un contenido de níquel entre el 28 % y el 31 % y de cromo entre el 20 % y el 22 %;
-
de níquel inferior al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de cromo entre el 13 % y el 25 % y de aluminio entre el 3,5 % y el 6 %;
-
originario de la India, clasificado actualmente en los códigos NC 7223 00 19 y 7223 00 99.
(22)
Una parte alegó que existen los tipos de producto denominados «muy técnicos», que son distintos de los demás tipos del producto afectado fabricados en la India y también en la Unión. Alegó asimismo que, contrariamente a la mayoría de los tipos exportados de la India a la Unión, los tipos muy técnicos no pueden considerarse materia prima, por ser tipos concretos que se fabrican para usos específicos en determinados grados de acero y diámetros, por lo que no debían ser objeto de la investigación.
(23)
En la actual fase, los tipos técnicos forman parte de la definición del producto y presentan unas características básicas físicas, químicas y técnicas similares a las de los demás tipos del producto afectado. Además, también la industria de la Unión los fabrica, por lo cual entran en el ámbito de la investigación.
2.2. Producto similar
(24)
La investigación puso de manifiesto que el producto afectado, el producto fabricado y vendido en el mercado interior de la India y el fabricado por la industria de la Unión y vendido en el mercado de la Unión tienen las mismas características básicas físicas, químicas y técnicas y los mismos usos. Por lo tanto, se consideran provisionalmente similares a tenor de lo dispuesto en el artículo 2, letra c), del Reglamento de base.
3. SUBVENCIONES
3.1. Introducción
(25)
A partir de la información contenida en la denuncia y de las respuestas al cuestionario que había enviado, la Comisión investigó los siguientes planes, que supuestamente implicaban la concesión de subvenciones:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme («DEPBS»), [sistema de cartilla de derechos];
b)
Duty Drawback Scheme («DDS»), [sistema de devolución de derechos];
c)
Advance Authorisation Scheme («AAS»), [sistema de autorización previa];
d)
Export Promotion Capital Goods Scheme («EPCGS»), [sistema de bienes de capital para el fomento de la exportación];
e)
Export Credit Scheme («ECS»), [sistema de créditos a la exportación];
f)
Focus Market Scheme («FMS»), [sistema centrado en el mercado];
g)
Special Economic Zones/Export Oriented Units («SEZ/EOU»), [sistema de zonas económicas especiales / unidades orientadas a la exportación].
(26)
Los planes a), c), d), f) y g) se basan en la Foreign Trade (Development and Regulation) Act [Ley de comercio exterior (reglamentación y desarrollo)] de 1992 (no 22 de 1992), que entró en vigor el 7 de agosto de 1992. La Ley del comercio exterior autoriza a la Administración de la India a emitir notificaciones sobre la política de exportación e importación. Dichas notificaciones se encuentran resumidas en los documentos sobre política de comercio exterior que publica el Ministerio de Comercio cada cinco años y que se actualizan periódicamente. El documento sobre política de comercio exterior correspondiente al PI que nos ocupa es Foreign Trade Policy 2009-2014 («política de comercio exterior 2009-2014») («FTP 09-14»). Además, la Administración de la India expone los procedimientos por los que se rige el documento «FTP 09-14» en un Handbook of Procedures, Volume I («Manual de procedimientos, volumen I)» («HOP I 09-14») que se actualiza periódicamente.
(27)
El ECS mencionado en la letra e) se basa en las secciones 21 y 35A de la Ley de Reglamentación Bancaria de 1949, que autoriza al Banco de Reserva de la India («BRI») a dirigir a los bancos comerciales en el campo de los créditos a la exportación.
(28)
El DDS mencionado en la letra b) se basa en la sección 75 de la Customs Act (Ley de aduanas) de 1962, la sección 37 de la Central Excise Act (Ley central sobre impuestos indirectos) de 1944, en las secciones 93A y 94 de la Financial Act (Ley financiera) de 1994 y en las Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (Normas reguladoras de la devolución de los impuestos sobre los servicios, de los impuestos especiales nacionales y de los derechos de aduana) de 1995. Los tipos de devolución se publican periódicamente; los aplicables al PI fueron los All Industry Rates («AIR») (tipos generales fijados para toda la industria) de 2011-2012, publicados en la notificación no 68/2011- Cus. (N.T). El sistema de devolución de derechos se denomina también sistema de remisión de derechos en el capítulo 4 del FTP 09-14.
3.2. Sistema de cartilla de derechos («DEPBS»)
a) Base jurídica
(29)
La descripción detallada del DEPBS figura en el apartado 4.3 del FTP 09-14, así como en el capítulo 4 del HOP I 09-14.
b) Admisibilidad
(30)
Todo fabricante exportador o comerciante exportador puede acogerse a este sistema.
c) Aplicación práctica del DEPBS
(31)
Todo exportador puede solicitar los créditos del sistema DEPBS, que se calculan como porcentaje del valor de los productos exportados al amparo de dicho sistema. Son las autoridades indias quienes determinan el tipo de los créditos del DEPBS de la mayoría de los productos, incluido el correspondiente al producto afectado. Se determinan a partir de las Normas de Importación y Exportación («Normas SION»), teniendo en cuenta el porcentaje previsto de insumos importados en el producto que se exporta y la incidencia de los derechos de aduana en estas importaciones, independientemente de si se han abonado realmente o no. El tipo del DEPBS para el producto afectado en el PI fue del 5 %, con un valor máximo de 97 INR/kg.
(32)
Para poderse acoger a este sistema, la empresa ha de tener actividad exportadora. En el momento de efectuarse la operación de exportación, el exportador ha de presentar a las autoridades aduaneras indias una declaración en la que se indique que la exportación se acoge al DEPBS. A fin de que las mercancías puedan exportarse, las autoridades aduaneras indias emiten, en el procedimiento de expedición, un conocimiento de embarque para la exportación. En este documento figura, entre otras cosas, el importe del crédito del DEPBS que se ha de conceder para esa transacción de exportación. Ese es el momento en el que conoce el exportador el beneficio que obtendrá. Una vez que las autoridades aduaneras han emitido un conocimiento de embarque para la exportación, la Administración de la India no tiene poder discrecional sobre la concesión de un crédito con arreglo al DEPBS.
(33)
Se comprobó que, de conformidad con las normas de contabilidad indias, los créditos del DEPBS pueden anotarse como ingresos en las cuentas comerciales, según el principio del devengo, tras el cumplimiento de la obligación de exportación. Esos créditos pueden utilizarse para el pago de derechos de aduana sobre importaciones posteriores de cualquier mercancía, excepto los bienes de capital y las mercancías sujetas a restricciones de importación. Las mercancías importadas gracias a esos créditos pueden venderse en el mercado nacional (sujetas a la fiscalidad sobre las transacciones comerciales) o utilizarse de otro modo. Los créditos con arreglo al DEPBS son válidos y libremente transferibles durante un período de veinticuatro meses a partir de la fecha de emisión.
(34)
Las solicitudes de créditos con arreglo al DEPBS se cumplimentan electrónicamente y pueden cubrir una cantidad ilimitada de transacciones de exportación. De hecho, para solicitar dichos créditos no hay plazos estrictos. El sistema electrónico utilizado para gestionar el DEPBS no excluye automáticamente las transacciones de exportación presentadas fuera de los plazos de solicitud mencionados en el apartado 4.47 del HOP I 09-14. Además, como se dispone claramente en el apartado 9.3 del HOP I 09-14, las solicitudes recibidas después de que hayan expirado los plazos de presentación siempre pueden considerarse, previo pago de una sanción de escasa cuantía (el 10 % del derecho).
(35)
Se constató que dos de las empresas incluidas en la muestra se acogieron a este sistema durante los dos primeros trimestres del PI.
d) Conclusiones sobre el DEPBS
(36)
El DEPBS ofrece subvenciones a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento de base. Un crédito con arreglo a este sistema es una contribución financiera de la Administración de la India, ya que el crédito se utilizará para compensar los derechos de importación, de modo que se reducen los ingresos aduaneros que debería percibir el Estado. Por otra parte, el crédito con arreglo a este sistema beneficia al exportador, al mejorar su liquidez.
(37)
Además, el DEPBS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias a tenor del artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(38)
Este sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, ya que no se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en general) y en el anexo III (definición y normas para determinar si los sistemas de devolución constituyen subvenciones en casos de sustitución) del Reglamento de base. En concreto, un exportador no tiene obligación alguna de utilizar realmente en el proceso de fabricación las mercancías importadas exentas de impuestos y el importe del crédito no se calcula en función de los insumos realmente utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado o si se han abonado unos derechos de importación excesivos a tenor del anexo I, letra i), y de los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, cualquier exportador puede acogerse al DEPBS, independientemente de si importa o no insumos. Para acogerse al beneficio basta con que exporte mercancías, sin que tenga que demostrar que ha importado insumos. Así, incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado interno y no importan mercancías que puedan utilizarse como tales pueden también beneficiarse de las ventajas que ofrece este sistema.
e) Extinción del DEPBS y transición al DDS
(39)
Mediante la orden no 54 (RE-2010)/2009-2014, de 17 de junio de 2011, se realizó una última prórroga de tres meses del DEPBS hasta el 30 de septiembre de 2011. Al no haberse realizado ninguna otra prórroga del DEPBS, este se extinguió de manera efectiva el 30 de septiembre de 2011. Por lo tanto, era preciso comprobar si procedía imponer medidas a tenor de lo dispuesto en el artículo 15, punto 1, del Reglamento de base.
(40)
La Administración de la India ha aclarado a la Comisión que, una vez extinguido el DEPBS, las empresas podían optar por los demás sistemas de exención o remisión de derechos que figuran en el capítulo 4 del FTP 09-14, es decir, el AAS o el DDS.
(41)
La investigación puso de manifiesto que las dos empresas incluidas en la muestra empezaron a acceder al DDS inmediatamente después de haberse extinguido el DEPBS. Hay que señalar que el DDS fue introducido en 1995 y que se solapó con el DEPBS durante unos años anteriores al PI y durante los dos primeros trimestres de este. No obstante, no se podía optar por el DDS y por el DEPBS simultáneamente por las mismas exportaciones.
(42)
La Administración de la India tomó medidas para organizar una transición armoniosa del DEPBS al DDS, tal como ha quedado demostrado con la orden no 42/2011-Aduanas, de 22 de septiembre de 2011. En dicha orden se afirma que «este año el calendario de devoluciones [de derechos] incluye elementos que hasta la fecha se han estado acogiendo al DEPBS». En esa misma orden se señala también que «se ha decidido facilitar una transición armoniosa a los productos de los sectores que se han acogido al DEPBS incorporándolos al calendario de devoluciones. Transitoriamente, dichos productos experimentarán una modesta reducción del tipo del DEPBS de entre el 1 % y el 3 % en la mayoría de ellos». En otras palabras, la mencionada orden demuestra que a partir del 1 de octubre de 2011 se determinó el tipo de la devolución de derechos de tal modo que confiriera un beneficio similar al que ofrecía el extinguido DEPBS.
(43)
Según se ha podido comprobar, los tipos del DDS aplicables al producto afectado a partir del 1 de octubre de 2011 conferían niveles similares de subvención a los ofrecidos hasta el 30 de septiembre de 2011 por el DEPBS. La investigación también confirmó niveles muy similares de márgenes de subvención del DEPBS y del DDS para todas las empresas incluidas en la muestra, cada una de las cuales recurrió al DEPBS en los seis primeros meses del PI y al DDS en los seis meses siguientes del PI.
(44)
Los considerandos 41 a 43 demuestran que, aunque el DEPBS se ha extinguido, la transición armoniosa al sistema DDS ha permitido mantener sus beneficios sin interrupción a un nivel casi idéntico. Cabe concluir, por lo tanto, que las subvenciones no han sido retiradas a tenor de lo dispuesto en el artículo 15, punto 1, del Reglamento de base y que el DEPBS está sujeto a medidas compensatorias.
f) Cálculo del importe de la subvención
(45)
De conformidad con el artículo 3, punto 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias debe calcularse en función del beneficio obtenido por el beneficiario en el PI. Por lo tanto, cabe concluir que el DDS confiere un beneficio a todo exportador que realice una operación de exportación al amparo de dicho sistema. En ese momento, la Administración de la India puede condonar los derechos de aduana, lo cual constituye una contribución financiera a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido un conocimiento de embarque en el cual, entre otras cosas, consta el importe del crédito DEPBS que se concederá para dicha transacción de exportación, la Administración de la India no tiene poder discrecional sobre la concesión de la subvención. Por ello, se considera adecuado evaluar el beneficio obtenido con arreglo al DEPBS como la suma de los créditos obtenidos en todas las transacciones de exportación que se acogieron a este sistema en el PI.
(46)
De conformidad con el artículo 7, punto 1, letra a), del Reglamento de base, si las alegaciones estaban fundamentadas, se sustrajeron de los créditos concedidos los gastos que se tuvieron que afrontar necesariamente para conseguir la subvención con el fin de obtener el importe de la subvención (numerador). De conformidad con el artículo 7, punto 2, del Reglamento de base, la subvención se asignó por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador), pues la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(47)
Por todo ello, los tipos de subvención establecidos con respecto a este sistema para las empresas afectadas en el PI fueron de 0,58 % y de 0,93 %, 1,04 %, 1,32 % y 2,04 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.3. Sistema de devolución de derechos («DDS»)
a) Base jurídica
(48)
En las Custom & Central Excise Duties Drawback Rules (Normas sobre devolución de impuestos especiales nacionales y derechos de aduanas) de 1995, posteriormente modificadas por sucesivas órdenes, figura una descripción detallada del DDS.
b) Admisibilidad
(49)
Todo fabricante exportador o comerciante exportador puede acogerse a este sistema.
c) Puesta en práctica
(50)
Todo exportador admisible puede solicitar una devolución de derechos, que se calcula como porcentaje del valor fob de los productos exportados al amparo de este sistema. Compete a la Administración de la India fijar el tipo de las devoluciones correspondientes a una serie de productos, entre los que figura el producto afectado. Dicho tipo se determina en función de la cantidad media o del valor medio de los materiales utilizados como insumos en la fabricación del producto y del valor medio de los derechos pagados por dichos insumos. El tipo se aplica, además, al margen de que realmente se hayan pagado derechos de importación o no. El tipo del DDS correspondiente al producto afectado en el PI fue del 4 % del valor fob, por un valor máximo de 5 INR/kg.
(51)
Para poder acceder a este sistema, la empresa ha de tener actividad exportadora. Al introducir los datos de la expedición en el servidor del servicio de aduanas (ICEGATE), se indica que la exportación se efectúa al amparo del sistema DDS y se fija el importe de la subvención de manera irrevocable. Una vez que la compañía naviera ha presentado la Export General Manifest (declaración general de exportación) (EGM) y las autoridades aduaneras la han cotejado con los datos del correspondiente conocimiento de embarque, se cumplen todas las condiciones para autorizar la devolución de derechos mediante pago directo en la cuenta bancaria del exportador o mediante letra de cambio.
(52)
El exportador también tiene que demostrar que ha cobrado lo que corresponda por la exportación aportando un Bank Realisation Certificate (certificado bancario) (BRC). Dicho certificado puede presentarse con posterioridad al pago de la devolución, si bien la Administración de la India recuperaría dicho importe en caso de que el exportador no lo presentara en un plazo determinado.
(53)
El importe de la devolución puede destinarse a cualquier fin.
(54)
Según se ha podido comprobar, de conformidad con las normas de contabilidad indias el importe de la devolución de derechos puede asentarse como ingreso en la contabilidad comercial con arreglo al principio del devengo tras el cumplimiento de la obligación de exportación.
(55)
Se comprobó que dos de las empresas incluidas en la muestra recurrieron al DDS en los dos últimos trimestres del PI.
d) Conclusión sobre el DDS
(56)
El DDS ofrece subvenciones a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento de base. Un importe de devolución de derechos es una contribución financiera de la Administración de la India, ya que consiste en una transferencia directa de fondos por la Administración de la India. Además, la devolución de derechos confiere un beneficio al exportador porque mejora su liquidez.
(57)
Por otro lado, la devolución de derechos al amparo del sistema DDS está supeditada por ley a la cuantía de las exportaciones y, por lo tanto, se considera específica y sujeta a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(58)
No puede considerarse admisible este sistema de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las estrictas normas que se establecen en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base.
(59)
Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado ni si se ha producido un pago excesivo de derechos de importación a tenor de lo dispuesto en la letra i) del anexo I y en los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, cualquier exportador puede acogerse al DDS independientemente de si importa o no insumos. Para acogerse al beneficio basta con que exporte mercancías, sin que tenga que demostrar que ha importado insumos. Así, incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado nacional y no importan mercancías que puedan utilizarse como tales pueden también beneficiarse de las ventajas que ofrece el DDS.
(60)
Ello viene confirmado por la orden no 24/2001 de la Administración de la India, en la que se afirma con toda claridad que «[los tipos de las devoluciones de derechos] no guardan relación con el modelo real de consumo de insumos ni con la incidencia real generada en los insumos de determinados exportadores o en partidas concretas […]»; en dicha orden se dan instrucciones a las autoridades regionales para que «las autoridades aduaneras locales no insistan en pedir pruebas del [pago] real de derechos por insumos importados o de origen nacional […] junto con [la solicitud de devolución] presentada por los exportadores».
(61)
Por todo ello, cabe concluir que el DDS está sujeto a derechos compensatorios.
e) Cálculo del importe de la subvención
(62)
De conformidad con el artículo 3, punto 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias debe calcularse en función del beneficio obtenido por el beneficiario en el PI. Por lo tanto, cabe concluir que el DDS confiere un beneficio a todo exportador que realice una operación de exportación al amparo de dicho sistema. En ese momento, la Administración de la India puede hacer efectiva la devolución, lo cual constituye una contribución financiera a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido el correspondiente conocimiento de embarque para la exportación en el que conste, entre otras cosas, el importe de la devolución que se concede para realizar dicha operación de exportación, la Administración de la India deja de tener poder discrecional sobre la concesión de la subvención. Por todo ello, conviene evaluar el beneficio que otorga el DDS sumando la totalidad de las devoluciones obtenidas en las operaciones de exportación que en el PI se hayan acogido a este sistema.
(63)
De conformidad con el artículo 7, punto 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención se ha de conceder por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador) porque la mencionada subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(64)
Por todo ello, los tipos de subvención establecidos en este sistema para las empresas que cooperaron fueron de 0,61 % y de 1,14 %, 1,77 %, 1,68 % y 1,91 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.4. Sistema de autorización previa («AAS»)
a) Base jurídica
(65)
La descripción detallada de este sistema figura en los apartados 4.1.3 a 4.1.14 del FTP-09-14, así como en los apartados 4.1 a 4.30 del HOP I 09-14.
b) Admisibilidad
(66)
El AAS se compone de seis subsistemas que se describen más pormenorizadamente en el considerando 67. Estos sistemas difieren, entre otras cosas, en las categorías de posibles beneficiarios. Los productores exportadores y los comerciantes exportadores «vinculados» a los fabricantes auxiliares pueden acogerse al sistema de las exportaciones físicas y al sistema de la disposición anual del AAS. Los productores exportadores que suministran al exportador final pueden acogerse al sistema de los suministros intermedios del AAS. Los contratistas principales que efectúan suministros para las categorías de «transacciones asimiladas a exportaciones» mencionadas en el apartado 8.2 del FTP-09-14, como los proveedores de unidades orientadas a la exportación (EOU), pueden acogerse al sistema de transacciones asimiladas a exportaciones del AAS. Por último, los proveedores intermedios de los productores exportadores pueden beneficiarse de las transacciones asimiladas a exportaciones con arreglo a los sistemas de Advance Release Order (orden de exención previa) y del back to back inland letter of credit (crédito documentario nacional subsidiario).
c) Aplicación práctica
(67)
Pueden expedirse autorizaciones previas con arreglo a los sistemas siguientes:
i) Exportaciones físicas: Este es el subsistema principal. Permite la importación libre de derechos de insumos destinados a la producción de un producto específico para la exportación. En este contexto "físicas" quiere decir que el producto para la exportación tiene que abandonar el territorio de la India. En la licencia se especifican las importaciones autorizadas y las exportaciones obligatorias, incluido el tipo del producto de exportación.
ii) Disposición anual: Esta autorización no está vinculada a ningún producto de exportación específico, sino a un grupo más amplio de productos (por ejemplo, productos químicos y conexos). El titular de la licencia puede importar sin abonar impuestos, hasta un cierto límite fijado en función de la cuantía de sus exportaciones en el pasado, cualquier insumo que vaya a ser utilizado en la fabricación de cualquiera de los artículos que se incluyen en dicho grupo de productos. Puede elegir exportar cualquier producto resultante que se incluya en el grupo de productos que utilizan este insumo exento de impuestos.
iii) Suministros intermedios: Este subsistema contempla los casos en que dos fabricantes se proponen producir un único producto de exportación y dividir el proceso de producción. El productor exportador que fabrica el producto intermedio puede importar insumos exentos de impuestos y obtener a este efecto una autorización previa para suministros intermedios. El exportador final termina la producción y está obligado a exportar el producto acabado.
iv) Transacciones asimiladas a exportaciones: Este sistema permite a un contratista principal importar insumos exentos de impuestos que se requieren para fabricar productos que vayan a ser vendidos como «transacciones asimiladas a exportaciones» a las categorías de clientes mencionadas en el apartado 8.2, letras b) a f), g), i) y j) del FTP 09-14. Según la Administración de la India, se entiende por «transacciones asimiladas a exportaciones» aquellas en las que las mercancías suministradas no salen del país. Varias categorías de suministros se consideran transacciones asimiladas a exportaciones a condición de que las mercancías sean fabricadas en la India, por ejemplo, el suministro de mercancías a una unidad orientada a la exportación o a una empresa situada en una zona económica especial.
v) Órdenes de exención previa: El titular de un AAS que decida obtener los insumos en el mercado interno en vez de importarlos directamente tiene la posibilidad de abastecerse mediante órdenes de exención previa. En estos casos, las autorizaciones previas se validan como órdenes de exención previa y se adjudican al proveedor local tras la entrega de los productos especificados en las mismas. La adjudicación de las órdenes de exención previa permite al proveedor nacional beneficiarse de las transacciones asimiladas a exportaciones, según figura en el apartado 8.3 del FTP 09-14 (es decir, AAS para suministros intermedios o transacciones asimiladas a exportaciones, así como devolución de derechos sobre transacciones asimiladas a exportaciones y reembolso del impuesto especial final). El mecanismo de órdenes de exención previa consiste en reembolsar los impuestos y derechos al proveedor del producto, en vez de reembolsárselos al exportador final en forma de devolución o reembolso de derechos. El reembolso de los impuestos o derechos es válido tanto para los insumos nacionales como para los importados.
vi) Crédito documentario nacional subsidiario: Este subsistema cubre también los suministros internos al titular de una autorización previa. Dicho titular puede acudir a un banco para abrir un crédito documentario nacional en beneficio de un proveedor nacional. El banco solo validará la autorización, en caso de importación directa, por lo que respecta al valor y el volumen de los productos que se adquieran a nivel nacional en vez de ser importados. El proveedor nacional podrá beneficiarse de las transacciones asimiladas a exportaciones, según figura en el apartado 8.3 del FTP 09-14 (es decir, AAS para suministros intermedios o transacciones asimiladas a exportaciones, así como devolución y reembolso del impuesto especial final sobre dichas transacciones).
(68)
Dos empresas incluidas en la muestra se beneficiaron de concesiones con arreglo al AAS respecto al producto afectado en el PI. Estas empresas se acogieron al subsistema de las exportaciones físicas del AAS. Por tanto, no es necesario establecer la sujeción a derechos compensatorios de los subsistemas restantes no utilizados.
(69)
A efectos de la verificación por parte de las autoridades indias, el titular de una autorización previa está jurídicamente obligado a mantener «una contabilidad veraz y apropiada del consumo y la utilización de los bienes importados libres de derechos o adquiridos en el mercado interno» en un formato concreto (apartados 4.26 y 4.30 y apéndice 23 del HOP I 09-14), es decir, un registro del consumo real. Este registro ha de ser verificado por un censor jurado de cuentas o un contable de costes y explotación titulado externo, que debe expedir un certificado en el que se establezca que se han examinado los registros requeridos y los asientos correspondientes y que la información suministrada con arreglo al apéndice 23 es veraz y correcta en todos los sentidos.
(70)
Por lo que respecta al sistema utilizado en el PI por las empresas afectadas, es decir, el de las exportaciones físicas, la Administración de la India fija tanto el volumen como el valor de la asignación de importación y de la obligación de exportación, que deben constar en la autorización. Además, en el momento de la importación y de la exportación, la Administración debe anotar las transacciones correspondientes en la autorización. La Administración de la India determina el volumen de las importaciones que pueden acogerse al AAS de conformidad con las Normas SION, que se refieren a la mayoría de los productos, incluido el producto afectado.
(71)
Los insumos importados no son transferibles y deben utilizarse para fabricar el producto resultante destinado a la exportación. La obligación de exportación debe cumplirse dentro de un plazo establecido después de haber sido expedida la licencia (veinticuatro meses con posibilidad de dos prórrogas de seis meses cada una).
(72)
La investigación determinó que los requisitos de verificación establecidos por las autoridades indias no se habían cumplido, o todavía no se habían probado en la práctica.
(73)
Ambas empresas verificadas mantuvieron un cierto registro de la producción y el consumo. No obstante, el registro de consumo no permitía verificar qué insumos se utilizaron en la fabricación del producto exportado y en qué cantidades. En relación con los requisitos de verificación contemplados en el considerando 69, las empresas no habían dejado constancia de que hubiera tenido lugar la auditoría externa del registro de consumo. Por tanto, se considera que los exportadores investigados no dejaron demostrado que cumplen las disposiciones pertinentes en materia de política de comercio exterior.
d) Conclusión sobre el AAS
(74)
La exención de derechos de importación constituye una subvención a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento de base, por ser una contribución financiera de la Administración de la India, ya que disminuye los ingresos aduaneros que debería percibir y confiere un beneficio a los exportadores investigados, pues mejora su liquidez.
(75)
Además, el sistema de las exportaciones físicas del AAS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias con arreglo al artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base. Sin un compromiso de exportación, una empresa no puede beneficiarse de estos sistemas.
(76)
El sistema utilizado en el caso que nos ocupa no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las normas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. La Administración de la India no aplicó eficazmente un método o procedimiento de verificación a fin de comprobar si los insumos se habían utilizado en la fabricación del producto exportado y en qué cantidad (anexo II, sección II, punto 4, del Reglamento de base y, en el caso de los sistemas de devolución en caso de sustitución, anexo III, sección II, punto 2, de dicho Reglamento). También se estimó que las Normas SION no son lo suficientemente precisas en relación con el producto afectado y que, de por sí, no pueden considerarse como un sistema de verificación del consumo real, dado que la concepción de esas normas estándar no permite a la Administración de la India verificar con suficiente exactitud qué cantidad de insumos se consumieron en la producción destinada a la exportación. Además, la Administración de la India no efectuó ningún examen posterior basado en los insumos realmente utilizados, cuando normalmente debería haberlo hecho al no aplicar con eficacia un sistema de verificación (anexo II, sección II, punto 5, y anexo III, sección II, punto 3, del Reglamento de base).
(77)
Por consiguiente, este sistema está sujeto a medidas compensatorias.
e) Cálculo del importe de la subvención
(78)
A falta de sistemas admitidos de devolución de derechos o de sistemas de devolución en casos de sustitución, el beneficio sujeto a medidas compensatorias es la remisión del importe total de los derechos de importación normalmente devengados por la importación de insumos. A este respecto, se observa que el Reglamento de base no solo dispone la imposición de medidas compensatorias en caso de remisión «excesiva» de derechos. De conformidad con el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y el anexo I, letra i), del Reglamento de base, la remisión excesiva de derechos solo puede estar sujeta a derechos compensatorios cuando se cumplen las condiciones de los anexos II y III del Reglamento de base. Estas condiciones no se cumplieron en el presente caso. Por ello, si no se demuestra que hay un proceso de supervisión adecuado, no es aplicable la excepción antes mencionada para los sistemas de devolución y se aplica la regla normal de la sujeción a medidas compensatorias del importe de los derechos no pagados (ingresos condonados), en lugar de una supuesta remisión excesiva. Como se expone en el anexo II, sección II, y en el anexo III, sección II, del Reglamento de base, no corresponde a la autoridad investigadora calcular dicha remisión excesiva. Por el contrario, de conformidad con el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base, la autoridad encargada de la investigación solo tiene que hallar pruebas suficientes para refutar la presunta adecuación de un sistema de verificación.
(79)
El importe de la subvención concedida a las empresas que se acogieron al AAS se calculó a partir de los derechos de importación condonados (el derecho básico de aduana y el derecho especial adicional de aduana) respecto al material importado con arreglo a este sistema en el PI (numerador). De conformidad con el artículo 7, punto 1, letra a), del Reglamento de base, si las alegaciones estaban fundamentadas, se sustrajeron de los créditos concedidos los gastos que se tuvieron que afrontar necesariamente para conseguir la subvención. De conformidad con el artículo 7, punto 2, del Reglamento de base, la subvención se asignó por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador), pues la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(80)
El tipo de subvención establecido en este sistema para las empresas afectadas en el PI fue del 2,43 % y del 0,15 %, 0 %, 0 % y 0 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.5. Sistema de bienes de capital para el fomento de la exportación («EPCGS»)
a) Base jurídica
(81)
La descripción detallada del EPCGS figura en el capítulo 5 del FTP 09-14, así como en el capítulo 5 del HOP I 09-14.
b) Admisibilidad
(82)
Puede acceder a este sistema todo fabricante exportador y todo comerciante exportador «vinculados» a fabricantes auxiliares y proveedores de servicios.
c) Aplicación práctica
(83)
Se permite a una empresa importar bienes de capital (bienes de capital nuevos y bienes de capital de segunda mano de hasta un máximo de diez años) a un tipo de derecho reducido, a condición de que cumpla una obligación de exportación. Para ello, la Administración de la India expide la correspondiente licencia al amparo del EPCGS previa solicitud de la misma y previo pago de la tasa correspondiente. El sistema contempla la aplicación de un tipo de derecho de importación reducido del 3 % a todos los bienes de equipo importados con arreglo al sistema. Para poder cumplir con la obligación de exportación, los bienes de equipo importados han de utilizarse en la producción de una determinada cantidad de mercancías destinadas a la exportación durante un período determinado. Según el documento FTP 09-14, los bienes de equipo pueden importarse al amparo del EPCGS con un tipo de derecho del 0 %, si bien en este caso se dispone de un plazo menor para realizar la exportación obligatoria.
(84)
El titular de una licencia del EPCGS puede también obtener los bienes de capital en el mercado nacional. En tal caso, el fabricante nacional de bienes de equipo puede beneficiarse de la importación, libre de derechos, de los componentes necesarios para fabricar tales bienes de equipo. El fabricante autóctono también tiene la posibilidad de solicitar el beneficio de las transacciones asimiladas a exportaciones en relación con el suministro de bienes de capital al titular de una licencia del EPCGS.
(85)
Se constató que las tres empresas incluidas en la muestra se beneficiaron de concesiones con arreglo al EPCGS que podrían asignarse al producto afectado en el PI.
d) Conclusión sobre el EPCGS
(86)
El EPCGS ofrece subvenciones a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento de base. La reducción del derecho constituye una contribución financiera de la Administración de la India, dado que su concesión reduce los ingresos arancelarios de dicha Administración, que de otro modo serían exigibles. Además, la reducción de derechos confiere un beneficio al exportador porque los derechos que no tiene que pagar en el momento de la importación mejoran la liquidez de su empresa.
(87)
Por otro lado, el EPCGS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones, dado que no pueden obtenerse las licencias sin el compromiso del solicitante de llevar a cabo la exportación. Por lo tanto, se considera específico y sujeto a medidas compensatorias con arreglo al artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(88)
El EPCGS no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Según el anexo I, letra i), del Reglamento de base, los sistemas admisibles no contemplan los bienes de equipo porque dichos bienes no se consumen en la producción de los productos exportados.
e) Cálculo del importe de la subvención
(89)
El importe de la subvención se calculó, de conformidad con el artículo 7, punto 3, del Reglamento de base, a partir del derecho de aduana no abonado por los bienes de capital importados repartidos a lo largo de un tiempo que refleja el período normal de amortización de dichos bienes de capital en la industria en cuestión. El importe así calculado, imputable al PI, se ha ajustado añadiendo el interés vigente durante ese período, con el fin de reflejar el pleno valor de la subvención a lo largo del tiempo. Se consideró adecuado para ello el tipo de interés comercial vigente en la India en el PI. De conformidad con el artículo 7, punto 1, letra a), del Reglamento de base, si las alegaciones estaban fundamentadas, se sustrajeron de los créditos concedidos los gastos que se tuvieron que afrontar necesariamente para conseguir la subvención.
(90)
De conformidad con el artículo 7, puntos 2 y 3, del Reglamento de base, la subvención se asignó por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador), pues la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(91)
El tipo de subvención establecido en este sistema para las empresas afectadas en el PI fue del 0,09 %, 0,6 % y del 0,02 %, 0 %, 0 % y 0 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.6. Sistema de créditos a la exportación («ECS»)
a) Base jurídica
(92)
Los pormenores del sistema figuran en la circular general DBOD no DIR. (Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Créditos a la exportación en rupias/divisas) y en la circular general DBOD no DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Créditos a la exportación en rupias/divisas) del Banco de Reserva de la India (BRI), dirigidas a todos los bancos comerciales de la India.
b) Admisibilidad
(93)
Pueden acogerse a este sistema los fabricantes exportadores y los comerciantes exportadores.
c) Aplicación práctica
(94)
Con arreglo a este sistema, el BRI establece unos límites máximos de tipos de interés aplicables a los créditos de exportación obligatorios, tanto en rupias indias como en divisas, que los bancos comerciales pueden aplicar a los exportadores. El ECS se compone de dos subsistemas: el de créditos a la exportación anterior al envío (packing credit), que incluye los créditos concedidos a un exportador para financiar la compra, transformación, fabricación, envasado o envío de las mercancías antes de la exportación, y el de créditos a la exportación posterior al envío, que concede capital de explotación con el objetivo de financiar los cobros pendientes de la exportación. El BRI también insta a los bancos a destinar una cierta cantidad de su crédito bancario neto a la financiación de la exportación.
(95)
Como consecuencia de las circulares generales del BRI, los exportadores pueden obtener créditos a la exportación a tipos preferenciales de interés comparados con los tipos de interés para los créditos comerciales ordinarios («créditos de caja»), que vienen determinados exclusivamente por las condiciones del mercado. La diferencia entre los tipos puede ser menor para las empresas con una buena calificación crediticia. De hecho, las empresas con una calificación crediticia alta pueden obtener créditos a la exportación y créditos de caja en las mismas condiciones.
(96)
Se constató que dos de las empresas incluidas en la muestra se acogieron a este sistema en el PI.
d) Conclusión sobre el ECS
(97)
Los tipos preferenciales de interés de un crédito ECS establecido por las circulares generales del BRI mencionadas en el considerando 95 pueden disminuir los costes por intereses de un exportador frente a los costes determinados exclusivamente en función de las condiciones de mercado y otorgar, en este caso, un beneficio a dicho exportador a tenor del artículo 3, punto 2, del Reglamento de base. La financiación de las exportaciones no es de por sí más segura que la financiación en el mercado nacional. De hecho, se considera habitualmente más arriesgada, y el grado de garantía requerido para un crédito determinado, independientemente del objeto de la financiación, es una decisión puramente comercial de un banco comercial determinado. Las diferencias entre los tipos aplicados por los distintos bancos son consecuencia del método del BRI de establecer los tipos máximos de interés en los préstamos individualmente para cada uno de los bancos comerciales.
(98)
Pese al hecho de que los créditos preferenciales con arreglo al ECS son concedidos por bancos comerciales, este beneficio constituye una contribución financiera de los poderes públicos a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. En este contexto, debe tenerse en cuenta que ni el artículo 3, punto 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base ni el Acuerdo sobre Subvenciones y Medidas Compensatorias de la OMC exigen que se retiren fondos de la contabilidad pública, por ejemplo mediante un reembolso a los bancos comerciales por parte de la Administración de la India, para determinar la existencia de una subvención, sino que es suficiente que la Administración dé instrucciones para realizar las funciones mencionadas en el artículo 3, punto 1, letra a), incisos i), ii) o iii), del Reglamento de base. El BRI es un organismo público, por lo que encaja con la definición de «poderes públicos» que recoge el artículo 2, letra b), del Reglamento de base. Es de propiedad gubernamental en un 100 %, persigue objetivos de política estatal, como la política monetaria, y sus directivos son nombrados por la Administración de la India. El BRI tiene autoridad sobre las entidades privadas a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso iv), segundo guión, del Reglamento de base, dado que los bancos comerciales deben respetar las condiciones que impone, como son los límites máximos de los tipos de interés para los créditos a la exportación fijados en sus circulares generales y en la disposición de que los bancos comerciales deben prever un cierto importe de su crédito bancario neto de cara a la financiación de la exportación. Esta autoridad obliga a los bancos comerciales a realizar las funciones mencionadas en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso i), del Reglamento de base, en este caso otorgar préstamos en forma de financiación preferencial de la exportación. Esta transferencia directa de fondos en forma de préstamos con arreglo a ciertas condiciones correspondería normalmente a los poderes públicos, y de hecho, no difiere en realidad de las prácticas que suelen seguir los poderes públicos a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. Se considera que esta subvención es específica y está sujeta a medidas compensatorias, dado que los tipos de interés preferenciales solo están disponibles en relación con la financiación de las transacciones de exportación y dependen, por tanto, de la cuantía de las exportaciones, conforme al artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
e) Cálculo del importe de la subvención
(99)
El importe de la subvención se ha calculado a partir de la diferencia entre el interés abonado por los créditos de exportación que se utilizaron en el PI y el importe pagadero por los créditos comerciales ordinarios utilizados por la empresa en cuestión. De conformidad con el artículo 7, punto 2, del Reglamento de base, este importe de la subvención (numerador) se asignó por el volumen de negocios generado en el PI por el total de las exportaciones o, cuando pudo establecerse un vínculo claro con el producto afectado, por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador), pues la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(100)
El tipo de subvención establecido en este sistema para las empresas afectadas en el PI fue del 0,61 % y del 0,08 %, 0,28 %, 0,03 % y 0,10 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.7. Sistema centrado en el mercado («FMS»)
a) Base jurídica
(101)
La descripción detallada del FMS figura en el apartado 3.14 del FTP- 09-14, así como en el apartado 3.8 del HOP I 09-14.
b) Admisibilidad
(102)
Todo fabricante exportador o comerciante exportador puede acogerse a este sistema.
c) Aplicación práctica
(103)
Con arreglo a este sistema pueden beneficiarse de un crédito de derechos del 3 % del valor fob todos los productos exportados a los países que figuran en los cuadros 1 y 2 del apéndice 37(C) del HOP I 09-14. Asimismo, a partir del 1 de abril de 2011 también pueden beneficiarse de un crédito de derechos del 4 % del valor fob todos los productos exportados a los países que figuran en el cuadro 3 del apéndice 37(C) (Special Focus Markets). Hay determinados tipos de operaciones de exportación que quedan excluidos del sistema, por ejemplo la exportación de mercancías importadas o transbordadas, las transacciones asimiladas a exportaciones, las exportaciones de servicios y el volumen de negocios generado por las exportaciones realizadas por unidades que operan en zonas económicas especiales / unidades orientadas a la exportación. También quedan excluidos del sistema determinados tipos de productos, por ejemplo los diamantes, los metales preciosos, los minerales, los cereales, el azúcar y los derivados del petróleo.
(104)
Los créditos de derechos en el FMS son libremente transferibles y válidos por un período de veinticuatro meses a partir de la fecha de expedición del correspondiente certificado de derecho a crédito. Dichos créditos de derechos pueden utilizarse para el pago de los derechos de aduana correspondientes a la posterior importación de cualesquiera insumos o mercancías, incluida la de bienes de equipo.
(105)
Una vez realizadas las exportaciones o expedidas las mercancías, el puerto desde el que se realizan las exportaciones expide el correspondiente certificado de derecho a crédito. En tanto en cuanto el solicitante proporcione a las autoridades copia de toda la documentación relacionada con la exportación (por ejemplo, el pedido de exportación, las facturas, los correspondientes conocimientos de embarque o los certificados bancarios que confirmen la exportación), la Administración de la India deja de tener poder discrecional sobre la concesión del derecho a crédito.
(106)
Se constató que una de las empresas se había acogido a este sistema en el PI.
d) Conclusión sobre el FMS
(107)
El FMS ofrece subvenciones a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento de base. Toda concesión de un derecho a crédito al amparo del FMS constituye una contribución financiera de la Administración de la India, dado que acaba por emplearse en compensar los derechos de importación, reduciendo de este modo los ingresos arancelarios de dicha Administración, que de otro modo serían exigibles. Además, la concesión de un derecho a crédito al amparo del FMS confiere un beneficio al exportador porque mejora su liquidez.
(108)
Por otro lado, el FMS está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por lo tanto, se considera específico y sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 4, punto 4, párrafo primero, letra a), del Reglamento de base.
(109)
Este sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a tenor de lo dispuesto en el artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las estrictas normas que se establecen en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. El exportador no tiene obligación alguna de utilizar en el proceso de fabricación las mercancías importadas libres de derechos y, además, el crédito no se calcula en función de los insumos reales utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado ni si se ha producido un pago excesivo de derechos de importación a tenor de lo dispuesto en la letra i) del anexo I y en los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, puede acceder al FMS todo exportador, independientemente del hecho de que importe insumos o no. Para acogerse al beneficio basta con que exporte mercancías, sin que tenga que demostrar que ha importado insumos. Así pues, pueden beneficiarse del FMS incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado nacional y no importan mercancías que puedan utilizarse como insumos. Además, todo exportador puede aprovechar el derecho a crédito del FMS para importar bienes de equipo, aunque estos no entren en el ámbito de aplicación de los sistemas admisibles de devolución de derechos a tenor de lo dispuesto en el anexo I, letra i), del Reglamento de base, dado que dichos bienes no se consumen en la fabricación de los productos exportados.
e) Cálculo del importe de la subvención
(110)
El importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias se ha calculado en función del beneficio obtenido en el PI por el beneficiario, asentado como ingreso en la fase de la exportación, con arreglo al principio del devengo, por el productor exportador que ha colaborado. De conformidad con el artículo 7, puntos 2 y 3, del Reglamento de base, este importe de la subvención (numerador) se asignó por el volumen de negocios generado en el PI por el total de las exportaciones o, cuando pudo establecerse un vínculo claro con el producto afectado, por el volumen de negocios generado en el PI por las exportaciones del producto afectado (denominador), pues la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas.
(111)
El tipo de subvención establecido en este sistema para las empresas afectadas en el PI fue del 0,13 %, 0,71 %, 0,07 % y 0 % para las empresas del grupo Venus respectivamente.
3.8. Sistema de zonas económicas especiales / unidades orientadas a la exportación («SEZ/EOU»)
(112)
Según se pudo comprobar, en el PI solamente se acogió al sistema EOU una empresa incluida en la muestra. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que el nivel de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias para esta empresa se sitúa por debajo del umbral mínimo, por lo que el sistema EOU no se siguió analizando.
3.9. Importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios
(113)
Según los datos constatados, que se resumen en el cuadro siguiente, se determinó un importe total de subvenciones sujetas a derechos compensatorios, expresado ad valorem, entre el 3,15 % y el 4,32 %:
Sistema
Empresa
Raajratna
Grupo Venus
Viraj
DEPBS (4)
0,58 %
0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 %
-
DDS (4)
0,61 %
1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 %
-
AAS (4)
2,43 %
0,15 %, 0 %, 0 %, 0 %
-
EPCGS (4)
0,09 %
0,02 %, 0 %, 0 %, 0 %
0,63 %
ECS (4)
0,61 %
0,08 %, 0,28 %, 0,03 %, 0,10 %
-
FMS (4)
-
0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 %
-
EOU (4)
-
-
0,95 %
TOTAL
4,32 %
3,15 % (5)
1,57 % (6)
(114)
Con arreglo al artículo 15, punto 3, del Reglamento de base, el margen de subvención para las empresas que cooperaron y que no fueron incluidas en la muestra, calculado a partir del margen medio ponderado de subvención establecido para las empresas que cooperaron incluidas en la muestra y cuyos márgenes individuales de subvención eran superiores al nivel mínimo, se sitúa en el 3,82 %.
(115)
En lo que respecta a todos los demás exportadores de la India, la Comisión determinó en primer lugar el grado de cooperación. La comparación entre los datos sobre importación de Eurostat y el volumen de exportaciones a la Unión del producto afectado en el PI que comunicaron las empresas o grupos de productores exportadores que cooperaron, que exportaron dicho producto a la Unión en el PI, indica un nivel muy elevado de cooperación por parte de los productores exportadores indios. Dado este alto grado de cooperación, el margen de subvención para todas las empresas que no cooperaron se fija en el nivel de la empresa con el tipo individual más alto, es decir, el 4,32 %.
4. INDUSTRIA DE LA UNIÓN
4.1. Industria de la Unión
(116)
Fabrican el producto similar veintisiete productores de la Unión. Se considera que constituyen la industria de la Unión a efectos del artículo 9, punto 1, y del artículo 10, punto 8, del Reglamento de base, y se denominarán en lo sucesivo «la industria de la Unión».
4.2. Producción de la Unión
(117)
Para determinar la producción total de la Unión en el PI, se utilizó toda la información disponible sobre la industria de la Unión, tanto la facilitada en la denuncia como los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación, y las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(118)
Hay que mencionar que también se incluye en la definición de industria de la Unión a un productor de la Unión, vinculado a un productor exportador de la India, que se opuso al inicio de la investigación. Partiendo de esta base, la producción total de la Unión se estimó en unas 139 141 toneladas en el PI. Esta cifra incluye la producción de todos los productores de la Unión que se dieron a conocer y el volumen de producción estimado del resto de los productores de la Unión, que no participaron en la investigación.
4.3. Muestreo de los productores de la Unión
(119)
Como se indica en el considerando 14, se incluyeron en la muestra seis productores de la Unión, que representan el 46,5 % de la producción total estimada de la Unión del producto similar.
5. PERJUICIO
5.1. Consumo de la Unión
(120)
El consumo de la Unión se determinó sobre la base del volumen total de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión más el total de las importaciones. El año 2009 se caracterizó por unos precios elevados, sin precedentes, del níquel, la principal materia prima para fabricar el producto afectado y el producto similar, y por los efectos negativos globales de la crisis financiera, factores que, juntos, conllevaron un nivel de consumo en la Unión particularmente bajo ese año. Sin embargo, la situación del mercado mejoró, como muestra el siguiente cuadro, y el consumo de la Unión aumentó en un 50 % entre 2009 y el PI.
2009
2010
2011
PI
Consumo (en toneladas)
131 436
187 280
196 476
197 327
Índice (2009 = 100)
100
142
149
150
Fuente:
Eurostat, datos de la denuncia y respuestas al cuestionario
5.2. Importaciones en la Unión procedentes del país afectado
(121)
Los volúmenes de importación de las empresas que cooperaron y que, sobre la base de la muestra, no se beneficiaron de los sistemas de subvenciones a tenor del artículo 3, punto 1, letra a), inciso ii), y punto 2, del Reglamento base en el PI, se dedujeron del total de las importaciones procedentes de la India. Como los datos de importación relativos al producto afectado solamente hacen referencia a dos empresas, se consideró apropiado, por razones de confidencialidad, mostrar los datos en forma de índices.
5.2.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones afectadas
(122)
En el período considerado, las importaciones subvencionadas en la Unión de los productores exportadores que cooperaron se desarrollaron, en términos de volumen y de cuota de mercado, como sigue:
2009
2010
2011
PI
Volumen (índice)
100
172
218
210
Cuota de mercado (índice)
100
121
146
140
Fuente:
Eurostat, datos de la denuncia y respuestas al cuestionario
(123)
El volumen de las importaciones subvencionadas procedentes de la India aumentó considerablemente (un 110 %) en el período considerado. El incremento fue particularmente elevado entre 2009 y 2010, cuando las importaciones procedentes de la India aumentaron un 72 % y el consumo de la Unión aumentó un 42 %. Sin embargo, en el mismo período, mientras que el consumo aumentó solamente un 5 % entre 2010 y el PI, el volumen de importaciones procedentes de la India siguió aumentando significativamente, un 22 %.
(124)
La cuota de mercado de las importaciones subvencionadas procedentes de la India aumentó significativamente, un 40 %, en el período considerado.
5.2.2. Precios de las importaciones y subcotización
(125)
Como se ha expuesto en el considerando 22, una parte manifestó su preocupación por el hecho de que el cuestionario antisubvención no permitía distinguir específicamente determinados tipos del producto afectado, que, en su opinión, son distintos.
(126)
Para dar respuesta a tal preocupación, se ampliaron en el cuestionario los denominados números de control del producto (NCP) al objeto de identificar claramente los tipos en cuestión en la investigación, en especial para el ejercicio de comparación de precios. En esta fase, la investigación puso de manifiesto que los productores exportadores de la India solo exportaron cantidades limitadas de estos tipos muy técnicos. No obstante, cabe señalar que los cambios aportados a los NCP hicieron posible comparar directamente los precios de determinados tipos de producto con los de tipos similares de productos.
(127)
En el cuadro siguiente se presenta el precio medio de las importaciones subvencionadas:
2009
2010
2011
PI
Precio medio (Índice)
100
118
137
135
Fuente:
Eurostat y respuestas al cuestionario
(128)
Los precios medios de las importaciones procedentes de la India aumentaron un 35 % en el período considerado, pero se mantuvieron por debajo de los precios de venta de la industria de la Unión en el mismo período (véase el considerando 145). Esto explica el aumento del volumen de las importaciones y el aumento significativo (un 40 %) de la cuota de mercado de los exportadores indios en el mismo período.
(129)
Para determinar la subcotización de los precios en el PI, se compararon los precios de venta medios ponderados por tipo de producto que los productores de la Unión incluidos en la muestra cobraban a clientes no vinculados en el mercado de la Unión, ajustados al precio franco fábrica, con los correspondientes precios medios ponderados por tipo de producto de las importaciones subvencionadas de los dos productores de la India incluidos en la muestra y que recibieron subvenciones compensatorias superiores al nivel mínimo cobrados al primer cliente independiente en el mercado de la Unión, establecidos a partir del precio cif con los ajustes pertinentes para tener en cuenta los costes posteriores a la importación.
(130)
El resultado de la comparación, expresada en porcentaje del volumen de negocios de los productores de la Unión incluidos en la muestra en el PI, dio una media ponderada del margen de subcotización del 12,5 % por las importaciones subvencionadas procedentes del país afectado en el mercado de la Unión. Los precios de las importaciones subvencionadas, más bajos que los de la Unión en el período considerado, explican el aumento significativo del volumen de importaciones procedentes de la India y el de la cuota de mercado de las mismas entre 2009 y el PI.
5.3. Situación económica de la industria de la Unión
5.3.1. Observaciones preliminares
(131)
De conformidad con el artículo 8, punto 4, del Reglamento de base, en el examen del impacto de los efectos de las importaciones subvencionadas sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria en el período considerado.
(132)
Como se indica en el considerando 14, se utilizó el muestreo para examinar el posible perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(133)
A efectos del análisis del perjuicio, la Comisión estableció una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. A este respecto, la situación económica de la industria de la Unión se evalúa a partir de a) indicadores macroeconómicos, como la producción, la capacidad de producción, la utilización de la capacidad, el volumen de ventas, la cuota de mercado y el crecimiento, el empleo, la productividad, la magnitud del margen real de subvención y recuperación de los efectos de las subvenciones anteriores, de todo lo cual se recabaron datos del conjunto de la industria de la Unión, y de b) indicadores microeconómicos, como los precios unitarios medios, el coste unitario, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones, el rendimiento de las inversiones y la capacidad de reunir capital, las existencias y los costes laborales, de todo lo cual se recabaron datos de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(134)
Cabe señalar que toda la información disponible sobre la industria de la Unión, como la facilitada en la denuncia, los datos recabados de los productores de la Unión antes y después de iniciarse la investigación y las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra, se utilizó para establecer los indicadores macroeconómicos y, en particular, los datos relativos a los productores de la Unión no incluidos en la muestra.
(135)
Los indicadores microeconómicos se establecieron a partir de la información facilitada por los productores de la Unión incluidos en la muestra en sus respuestas al cuestionario.
5.3.2. Indicadores macroeconómicos
a) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(136)
Así evolucionaron en la Unión las tendencias de producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad en el período considerado:
2009
2010
2011
PI
Volumen de producción (toneladas)
105 646
140 363
138 795
139 141
Índice (2009 = 100)
100
133
131
132
Capacidad de producción (toneladas)
244 236
246 324
245 922
246 599
Índice (2009 = 100)
100
101
101
101
Utilización de la capacidad
43 %
57 %
56 %
56 %
Índice (2009 = 100)
100
132
130
130
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario
(137)
La producción de la Unión aumentó un 32 % en el período considerado, lo que refleja en cierta medida la evolución positiva del consumo. Los volúmenes de producción, sin embargo, se estancaron entre 2010 y el PI.
(138)
Si bien la utilización de la capacidad mejoró, aumentado 13 puntos porcentuales en el período considerado, la capacidad de producción se mantuvo esencialmente estable en el período considerado.
b) Volumen de ventas, cuota de mercado y crecimiento
(139)
Así evolucionaron las tendencias de los volúmenes de ventas, cuota de mercado y crecimiento en el período considerado:
2009
2010
2011
PI
Volumen de ventas (toneladas)
88 796
124 641
124 007
124 217
Índice (2009 = 100)
100
140
140
140
Cuota de mercado
67,6 %
66,6 %
63,1 %
62,9 %
Índice (2009 = 100)
100
98
93
93
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario
(140)
Tras un incremento importante entre 2009 y 2010, debido al aumento del consumo, el volumen de ventas a clientes no vinculados disminuyó y no se benefició del aumento continuo de la demanda (un 4,9 % entre 2010 y 2011). Esto también se refleja en la tendencia al alza de las existencias de cierre, que aumentaron en conjunto un 41 % en el período considerado, como se indica en el considerando 153. Por otra parte, la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó en 4,7 puntos porcentuales en el período considerado, pese al constante aumento del consumo (en 50 %).
(141)
Como se indica en el considerando 120, el consumo de la Unión creció un 50 % entre 2009 y el PI, mientras que el volumen de las importaciones subvencionadas aumentó de modo significativo (un 110 %) en el mismo período, como se indica en los considerandos 122 y 123. Por tanto, el crecimiento del mercado de la Unión entre 2009 y el PI fue absorbido en parte por las importaciones subvencionadas, mientras que las ventas en la Unión de la industria de la Unión aumentaron un 40 % en el mismo período. Esto muestra que la industria de la Unión no pudo beneficiarse plenamente del aumento del consumo de la Unión por la cuota de mercado cada vez mayor de las importaciones subvencionadas.
c) Empleo y productividad
2009
2010
2011
PI
Número de empleados
1 726
1 687
1 729
1 747
Índice (2009 = 100)
100
98
100
101
Productividad (unidades por trabajador)
61
83
80
80
Índice (2009 = 100)
100
136
131
130
Fuente:
datos de la denuncia y respuestas al cuestionario
(142)
Pese a la difícil situación financiera descrita en los considerandos 147 a 152, el empleo en la industria de la Unión se mantuvo relativamente estable en el período considerado. Dado el aumento del volumen de producción (véase el considerando 136), la productividad, medida como producción en toneladas por persona empleada y por año, aumentó un 30 % en el mismo período, lo que sugiere que la industria de la Unión realizó esfuerzos significativos para mejorar su eficiencia.
d) Magnitud del margen real de subvención y recuperación de los efectos de las subvenciones anteriores
(143)
Los márgenes de subvención de dos de los productores exportadores indios incluidos en la muestra son superiores al nivel mínimo (véase el considerando 113). Teniendo en cuenta lo expuesto sobre el sector del producto afectado, el volumen, la cuota de mercado y los precios de las importaciones subvencionadas procedentes de la India, el efecto de los márgenes de subvención reales en la industria de la Unión no puede considerarse desdeñable.
(144)
Se recuerda que en 1999 se impusieron medidas compensatorias antidumping y antisubvenciones sobre el producto afectado. No obstante, dado el tiempo transcurrido entre la expiración de las medidas establecidas en 1999 y la actual investigación, no se dispone de datos para valorar el efecto de las subvenciones del pasado (7). En cualquier caso, la investigación no permitió demostrar que la industria esté todavía recuperándose de pasadas subvenciones.
5.3.3. Indicadores microeconómicos
e) Precios unitarios medios de venta en el mercado de la Unión y costes unitarios de producción
(145)
En el período considerado los precios unitarios medios de venta y el coste de producción de los productores de la Unión evolucionaron del siguiente modo:
2009
2010
2011
PI
Precio unitario medio de venta a clientes no vinculados en la Unión
2 988
3 833
4 185
4 018
Índice (2009 = 100)
100
128
140
134
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
3 542
3 931
4 127
4 011
Índice (2009 = 100)
100
111
117
113
Fuente:
respuestas al cuestionario
(146)
Los precios medios de venta de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la Unión aumentaron un 34 % en el período considerado. El aumento refleja el incremento general del coste de las materias primas que experimentó la industria en ese período. En 2011 y en el PI los productores de la Unión solo pudieron aumentar moderadamente los precios para cubrir el incremento de los costes de producción, lo justo para mantener la rentabilidad ligeramente por encima del 1 % en 2011 y un nivel de equilibrio en el PI. Así pues, como demuestran las cifras del cuadro anterior, ni siquiera con un incremento significativo de los precios de venta pudo alcanzar la industria de la Unión un nivel de beneficios razonable.
f) Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad de reunir capital
(147)
En el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, el rendimiento de las inversiones y la capacidad de reunir capital de la industria de la Unión evolucionaron del siguiente modo:
2009
2010
2011
PI
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (% del volumen de negocios)
-18,5 %
-2,6 %
1,4 %
0,2 %
Flujo de caja (EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Inversiones (EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Índice (2009 = 100)
100
181
98
89
Rendimiento de las inversiones
-68,8 %
-11,2 %
6,7 %
0,8 %
Fuente:
respuestas al cuestionario
(148)
La rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra se estableció expresando el beneficio neto antes de impuestos de las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios correspondiente. En 2009, los productores de la Unión incluidos en la muestra tuvieron pérdidas, pero empezaron a recuperarse en 2010 en consonancia con el aumento del 50 % del consumo descrito en el considerando 120. No obstante, aunque la rentabilidad aumentó ligeramente, unos niveles de beneficio del 0,2 % seguían estando muy por debajo de un nivel razonable en el sector del acero. El margen de beneficio previsto se estableció provisionalmente en el 5 %, pues se considera que corresponde al margen que podría razonablemente alcanzar una industria de este tipo en el sector del producto investigado en condiciones normales de competición, es decir, en ausencia de importaciones subvencionadas, por las ventas del producto similar en la Unión, como señala la industria de la Unión. Además, este 5 % es un margen de beneficio antes de impuestos que se consideró un mínimo apropiado en otra investigación de productos similares del mismo sector.
(149)
En el PI los productores de la Unión incluidos en la muestra consiguieron mantener el equilibrio, pero la presión que las importaciones subvencionadas ejercieron sobre los precios les impidió ajustar estos a los costes y alcanzar así resultados satisfactorios. Esto también se explica por el hecho de que el producto investigado se considera una materia prima, por lo cual los precios son el factor principal que influye en las opciones de los clientes.
(150)
El flujo de caja, que es la capacidad de la industria de autofinanciar sus actividades y que se calculó sobre la base de las operaciones, fue negativo hasta 2010. Aunque mejoró en 2011, disminuyó un 34 % entre 2011 y el PI.
(151)
La evolución de la rentabilidad y el flujo de caja en el período considerado limitó la capacidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra para invertir en sus actividades y mermó su desarrollo. De resultas de ello se vio obstaculizada la capacidad de los productores de la Unión para obtener capital y financiar los costes. Si bien los productores de la Unión incluidos en la muestra consiguieron invertir algo en 2010, estas inversiones disminuyeron después, en particular en el PI, hasta un 51 % del nivel de 2010. Además, aunque el rendimiento de las inversiones relacionadas con el producto similar, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de las inversiones, volvió a ser positivo en 2011, disminuyó considerablemente (en 5,9 puntos porcentuales) en el PI, hasta un nivel mínimo del 0,8 %.
(152)
En vista de lo anterior, puede concluirse que el rendimiento financiero de los productores de la Unión incluidos en la muestra fue algo frágil en el PI.
g) Existencias
(153)
El nivel de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra aumentó en un 41 % en el período considerado; el aumento coincidió con pérdidas de cuota de mercado, en particular en el PI.
2009
2010
2011
PI
Existencias de cierre (toneladas)
4 395
5 289
5 469
6 214
Índice (2009 = 100)
100
120
124
141
Fuente:
respuestas al cuestionario
h) Costes laborales
(154)
Los costes medios laborales de los productores de la Unión incluidos en la muestra aumentó ligeramente en el período considerado y, por tanto, no representa un factor determinante en el aumento de los costes de producción.
2009
2010
2011
PI
Costes medios laborales por empleado (EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Índice (2009 = 100)
100
109
107
104
Fuente:
respuestas al cuestionario
5.4. Conclusión sobre el perjuicio
(155)
La investigación puso de manifiesto que la industria de la Unión no se benefició plenamente del aumento del consumo en el período considerado y, en particular, en el PI. Inicialmente, entre 2009 y 2010, mejoraron mucho la mayoría de los indicadores de perjuicio de la industria de la Unión, pero después la situación económica de esta se estancó o incluso se deterioró.
(156)
En efecto, en el contexto de un mercado floreciente, algunos de los indicadores como la producción y el volumen de ventas de la industria de la Unión aumentaron perceptiblemente entre 2009 y 2010, para frenarse a partir de ese año, a pesar del continuo aumento del consumo.
(157)
Además, los indicadores de perjuicio relacionados con el rendimiento financiero de la industria de la Unión, como el flujo de caja, la inversión y la rentabilidad, se vieron seriamente afectados por la presión de los precios que prevalecía en el mercado de la Unión, en particular en el PI. En 2009 y 2010, la industria de la Unión no pudo incrementar sus precios lo bastante para cubrir sus costes de producción. La rentabilidad entre 2009 y 2011 mejoró gracias a un ligero beneficio del 1,4 % en 2011, pero comenzó a decrecer nuevamente durante el PI, cuando solo alcanzó un nivel de equilibrio. Esto significa que también se deterioró la capacidad de la industria de la Unión para reunir capital y recuperarse.
(158)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye provisionalmente que la industria de la Unión sufrió un perjuicio importante a tenor del artículo 8, punto 5, del Reglamento de base.
6. CAUSALIDAD
6.1. Introducción
(159)
De conformidad con el artículo 8, puntos 5 y 6, del Reglamento de base, la Comisión estudió si las importaciones subvencionadas procedentes de la India habían causado un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones subvencionadas y que pudieran haber perjudicado asimismo a la industria de la Unión, a fin de asegurarse de que el perjuicio causado por esos otros factores no se atribuía a las importaciones citadas.
6.2. Efecto de las importaciones subvencionadas
(160)
La investigación puso de manifiesto que el consumo de la Unión aumentó un 50 % a lo largo del período considerado y, al mismo tiempo, el volumen de las importaciones originarias de la India creció más del doble. Por otra parte, el aumento de las importaciones subvencionadas coincidió con una disminución del volumen de ventas de la industria de la Unión a partes no vinculadas entre 2010 y el PI.
(161)
Con respecto a la presión sobre los precios preponderantes en el mercado de la Unión durante el período considerado, se constató que los precios medios de las importaciones procedentes de la India se mantuvieron constantemente inferiores a los precios medios de venta de la industria de la Unión. Las importaciones subvencionadas procedentes de la India subcotizaron los precios de la industria de la Unión en una media del 12,5 % durante el PI y de ese modo aumentaron su cuota de mercado desde 2009 hasta el PI en un 40 %, mientras que la cuota de mercado de la industria de la Unión disminuyó en 4,7 puntos porcentuales (pasando del 67,6 % en 2009 al 62,9 % en el PI). La pérdida de cuota de mercado pone de manifiesto que la industria de la Unión solo pudo beneficiarse hasta cierto punto del incremento del consumo.
(162)
Habida cuenta del aumento de los costes de producción, la industria de la Unión trató de aumentar el precio unitario cobrado a clientes no vinculados, como se indica en el considerando 145. Sin embargo, debido a la presión ejercida sobre los precios por los crecientes volúmenes de importaciones indias subvencionadas, como se ha indicado, el aumento de los precios no bastó para hacer frente al incremento de los costes, por lo que la industria de la Unión no pudo alcanzar los niveles de beneficios satisfactorios que podrían considerarse necesarios para esta industria concreta.
(163)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se llegó a la conclusión de que el aumento de las importaciones subvencionadas procedentes de la India a precios que subcotizaban constantemente los de la industria de la Unión desempeñó un papel decisivo en el perjuicio importante sufrido por la industria de la Unión.
6.3. Efecto de otros factores
6.3.1. Importaciones no subvencionadas
(164)
En el siguiente cuadro se presenta la evolución del volumen de exportaciones no subvencionadas y de los precios en el período considerado. El volumen representó menos de un tercio de las exportaciones de la India durante el PI y tuvo una evolución paralela a la de las importaciones subvencionadas.
2009
2010
2011
PI
Volumen (índice)
100
172
218
210
Precio medio (Índice)
100
118
137
135
Fuente:
respuestas al cuestionario
(165)
A partir de estos hechos, se considera que las repercusiones negativas que las importaciones no subvencionadas pudieron tener en el mercado de la Unión no bastó para romper el nexo causal entre las importaciones subvencionadas de la India y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión en el PI.
6.3.2. Importaciones procedentes de terceros países
País
2009
2010
2011
PI
China
Volumen (toneladas)
8 129
10 853
14 360
16 403
Índice (2009 = 100)
100
134
177
202
Cuota de mercado (%)
6,2 %
5,8 %
7,3 %
8,3 %
Índice (2009 = 100)
100
94
118
134
Precio medio
1 914
2 607
2 835
2 508
Índice (2009 = 100)
100
136
148
131
2009
2010
2011
PI
Suiza
Volumen (toneladas)
8 094
10 700
9 187
9 115
Índice (2009 = 100)
100
132
113
113
Cuota de mercado (%)
6,2 %
5,7 %
4,7 %
4,6 %
Índice (2009 = 100)
100
93
75
75
Precio medio
3 423
4 063
4 475
4 360
Índice (2009 = 100)
100
119
131
127
República de Corea
Volumen (toneladas)
4 900
6 775
6 355
6 266
Índice (2009 = 100)
100
138
130
128
Cuota de mercado (%)
3,7 %
3,6 %
3,2 %
3,2 %
Índice (2009 = 100)
100
97
87
85
Precio medio
3 717
4 165
4 761
4 627
Índice (2009 = 100)
100
112
128
124
Totalidad de terceros países con excepción de la India
Volumen (toneladas)
25 793
33 586
35 749
37 712
Índice (2009 = 100)
100
130
139
146
Cuota de mercado (%)
19,6 %
17,9 %
18,2 %
19,1 %
Índice (2009 = 100)
100
91
93
97
Precio medio
3 609
4 214
4 748
4 483
Índice (2009 = 100)
100
117
132
124
(166)
Aparte de las importaciones subvencionadas procedentes de la India, que constituyeron el 35 % de todas las importaciones en el mercado de la Unión durante el PI, hubo otras fuentes de importaciones, como la República Popular China, Corea y Suiza, que han de examinarse en el contexto de la relación de causalidad.
(167)
La investigación mostró que los precios medios de venta de los productores exportadores coreanos y suizos se mantuvieron por encima de los precios de venta de los productores exportadores indios y de los de la industria de la Unión durante el período considerado y, en particular, durante el PI. Además, su cuota de mercado disminuyó en 0,5 y 1,6 puntos porcentuales respectivamente durante el PI.
(168)
El precio medio de la República Popular China estuvo por debajo del nivel de precios de la industria de la Unión y la cuota de mercado de ese país presentó una tendencia al alza durante el período considerado. Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la gama de productos que constituyen las importaciones chinas es diferente y que los productos chinos no compiten directamente en el mercado de la Unión con los de la industria de la Unión o con los de origen indio. En consecuencia, se consideró que las exportaciones chinas no podían tener grandes repercusiones sobre los principales tipos de producto vendidos por la industria de la Unión en el mercado de la misma. Por ello, los efectos que han podido tener las importaciones de China sobre el perjuicio sufrido por la industria de la Unión han sido mínimos.
(169)
No obstante, un productor exportador alegó que las importaciones de alambre de acero inoxidable originario de la República Popular China, la República de Corea y Suiza deberían haberse incluido en el ámbito de la presente investigación.
(170)
Además de los hechos y consideraciones citados, cabe señalar que, en la fase inicial y hasta ahora, no hay pruebas de subvención, perjuicio o nexo causal que hubieran podido justificar la apertura de un procedimiento antisubvención con respecto a las importaciones originarias de los países mencionados. Más aún, aunque hubiera pruebas que justificaran una investigación sobre otras importaciones, una diferencia de trato como la apertura de un procedimiento antisubvención únicamente contra las importaciones indias no se podría considerar discriminatoria. Por tanto, debe rechazarse la alegación de que debería haberse incluido a esos países en el ámbito de la investigación, ya que no tiene fundamento.
(171)
Sobre la base de lo anteriormente expuesto, se concluye que las exportaciones de terceros países no contribuyeron de manera significativa al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
6.3.3. Exportaciones de la industria de la Unión
(172)
El total de las exportaciones del producto afectado por parte de la industria de la Unión equivale al 8,5 % de la producción total en el PI. Esta situación se refleja en las exportaciones a clientes no vinculados de los productores de la Unión incluidos en la muestra cuyas exportaciones representaron el 7 % de la producción durante el PI y los precios fueron un 36 % más elevados que los del mercado de la UE en el mismo período. Sobre esta base, puede concluirse que la actividad de exportación de la industria de la Unión no podía ser una causa potencial de perjuicio importante.
6.3.4. La crisis económica y los precios de las materias primas
(173)
Como se ha indicado en el considerando 120, el consumo en 2009 fue particularmente bajo debido a los niveles de precios excepcionalmente elevados del níquel y a los efectos de la crisis económica. Este contexto explica claramente la situación financiera especialmente mala de la industria de la Unión en 2009. No obstante, conviene señalar que en la situación de crecimiento del consumo que se ha vivido a partir de 2010, los resultados de las importaciones subvencionadas y de bajo precio contrastan con los de la industria de la Unión.
(174)
La investigación puso de manifiesto que, incluso durante la recuperación económica general, la industria de la Unión no fue capaz de aprovechar el aumento del consumo y perdió cuota de mercado durante el período considerado, mientras que las exportaciones indias subvencionadas ganaron más cuota de mercado.
(175)
Por consiguiente, aunque la crisis económica y la subida de los precios de las materias primas puedan haber contribuido a los malos resultados de la industria de la Unión, en general no puede considerarse que la repercusión de este factor rompa el nexo causal entre las importaciones subvencionadas y el perjuicio importante que sufrió la industria de la Unión durante el PI.
6.4. Conclusión sobre la causalidad
(176)
Se ha demostrado que hubo un aumento sustancial del volumen y la cuota de mercado de las importaciones subvencionadas originarias de la India en el período considerado (un 110 % y un 40 %, respectivamente). Además, se constató que dichas importaciones subcotizaban constantemente los precios cobrados por la industria de la Unión en el mercado de la Unión, en particular durante el PI (una media del 12,5 %).
(177)
Este incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones de la India subvencionadas coincidió con el lento desarrollo de la situación financiera de la industria de la Unión, en particular a partir de 2010. Así pues, a pesar de la recuperación del consumo, la industria de la Unión no pudo repercutir el incremento de los costes de producción a su clientela a un nivel satisfactorio y, por lo tanto, los indicadores financieros, como la rentabilidad, el flujo de caja y las inversiones permanecieron en niveles modestos.
(178)
El examen de los demás factores conocidos que podrían haber causado un perjuicio a la industria de la Unión puso de manifiesto que la naturaleza de dichos factores no era tal que pudiera romper el nexo causal establecido entre las importaciones subvencionadas procedentes de la India y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(179)
Basándose en el análisis anterior, que distingue y separa los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Unión de los efectos perjudiciales de las importaciones subvencionadas, se llega a la conclusión provisional de que las importaciones subvencionadas procedentes de la India han causado un perjuicio importante a la industria de la Unión a tenor del artículo 8, punto 5, del Reglamento de base.
7. INTERÉS DE LA UNIÓN
7.1. Consideraciones generales
(180)
De conformidad con el artículo 31 del Reglamento de base, se examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre las subvenciones perjudiciales, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no responde a los intereses de la Unión. El análisis del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses pertinentes, incluidos los de la industria de la Unión, de los importadores y de los usuarios.
7.2. Interés de la industria de la Unión
(181)
La industria de la Unión se compone de veintisiete productores conocidos que constituyen la totalidad de la producción de la Unión del producto similar. Los productores están situados en diversos Estados miembros de la Unión, y daban empleo directamente a mil setecientas cuarenta y siete personas en puestos relacionados con el producto similar durante el PI.
(182)
Un productor de la Unión, que representa una cuota relativamente pequeña de la producción de la Unión y que tiene una empresa vinculada en la India se opuso al inicio de la investigación. Como se indica en el considerando 22, alegó también que no deberían incluirse los productos muy técnicos y que la imposición de las mismas medidas sobre este tipo de productos no iría en interés de la Unión.
(183)
Como se indica en el considerando 126, este tema se abordó en el cuestionario ampliando los NCP, que identifican claramente esos tipos en la investigación. Sin embargo, en este momento, la investigación ha puesto de manifiesto que los productos muy técnicos estaban incluidos en la misma y que los productores exportadores indios solo exportaron unas cantidades modestas de esos tipos de producto. Así pues, no se consideró que las preocupaciones expresadas por ese productor estuvieran fundadas y se rechazó su alegación.
(184)
Se ha establecido que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones subvencionadas procedentes de la India. Se recuerda que la industria de la Unión no fue capaz de aprovechar plenamente el aumento del consumo y la situación financiera de la industria de la Unión ha seguido siendo frágil.
(185)
Se prevé que la imposición de derechos compensatorios restablecerá unas condiciones comerciales justas en el mercado de la Unión, que permitan a la industria de la Unión adaptar sus precios del producto similar a los costes de producción.
(186)
También es previsible que, gracias a la imposición de las medidas, la industria de la Unión pueda recobrar al menos parte de la cuota de mercado que perdió durante el período considerado, con un efecto positivo en su rentabilidad y su situación financiera en general. La imposición de medidas permitiría a la industria mantenerse y seguir desarrollando sus esfuerzos para ser rentable.
(187)
Si no se imponen las medidas, es de prever que haya nuevas pérdidas de cuota de mercado y que la rentabilidad de la industria se deteriore.
(188)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que la imposición de medidas antisubvención sobre las importaciones originarias de la India redundaría en beneficio de la industria de la Unión.
7.3. Interés de los usuarios
(189)
Se enviaron cuestionarios a nueve usuarios de la Unión. Solo tres de ellos respondieron a los cuestionarios, lo cual representa alrededor del 6 % de las importaciones totales procedentes de la India del producto afectado durante el PI. Están presentes en sectores relacionados con la transformación de alimentos, incluyendo las cocinas comerciales y el catering, los aparatos electrodomésticos y la industria automovilística.
(190)
Por término medio, las compras procedentes de la India constituyeron alrededor del 67 % del total de sus compras del producto afectado, y dicho país fue la fuente exclusiva de suministro solo para un usuario. Durante el PI, el porcentaje medio del volumen de negocios que incorporó el producto afectado representó el 54 % de su volumen de negocios total.
(191)
La investigación puso de manifiesto que, durante el PI, la rentabilidad media de todos los usuarios que cooperaron en los sectores que utilizan el producto afectado fue superior al 9 % en volumen de negocios.
(192)
El efecto probable de las medidas propuestas se evaluó sobre la base de las respuestas al cuestionario recibidas de los usuarios y el mercado total de la Unión para el producto afectado y el producto similar. En el supuesto más desfavorable para el mercado de la Unión, es decir, que no se pueda repercutir ningún aumento de precios a la cadena de distribución y que los usuarios puedan continuar adquiriendo de la India en los volúmenes anteriores, el impacto del derecho en la rentabilidad de los usuarios supondría una disminución de alrededor de 0,2 puntos porcentuales.
(193)
Cabe señalar que un usuario tenía una posición neutral en relación con la investigación, ya que considera que la imposición de medidas no tendrá ningún efecto significativo sobre los precios de mercado debido a que los distribuidores absorberán el posible aumento de precios.
(194)
Otro usuario manifestó su temor de que, si se imponen las medidas, estas afectarán también a determinados tipos de productos que ya no se fabrican en la Unión. La investigación mostró, sin embargo, que los tipos de producto a los que hace referencia ese usuario aún se fabrican en la Unión y que la demanda de esos tipos de acero inoxidable no es significativa. Por otra parte, debe tenerse en cuenta que los productores de la Unión Europea no producían a plena capacidad durante el período considerado y, por lo tanto, si la demanda aumenta la producción podría seguir la misma tendencia.
(195)
Cabe señalar que, habida cuenta de que el producto afectado está normalizado en términos de sector y utilización, los usuarios podrían cambiar fácilmente sus fuentes de suministro en la medida en que la calidad del producto o su precio se vean afectados. La imposición de medidas no debería impedir que se importara el producto afectado de otros países e incluso de la India una vez que se hayan eliminado los efectos distorsionadores para el comercio debidos a las subvenciones.
(196)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, incluso en el caso de que determinados usuarios se puedan ver afectados de forma más negativa que otros por las medidas sobre las importaciones procedentes de la India, el efecto global sobre los usuarios se considera limitado.
7.4. Interés de los importadores
(197)
Se obtuvo una cooperación limitada por parte de los importadores no vinculados. Nueve importadores facilitaron información sobre el muestreo, pero solo uno de ellos cooperó. Esta empresa representó alrededor del 7 % de las importaciones totales procedentes de la India durante el PI. La empresa se opone a la imposición de medidas, puesto que la India es, con mucho, su proveedor más importante. Si bien la imposición de medidas tendría un efecto negativo sobre su rentabilidad debido a los mayores costes en los que debería incurrir, la empresa importadora debería estar en posición de repercutir al menos parte del aumento del coste a sus clientes.
(198)
Además, los importadores podrían recurrir a otras fuentes, incluida la industria de la Unión y otros países exportadores.
(199)
Por lo tanto, se concluye provisionalmente que la aplicación de medidas provisionales no tendrá efectos negativos significativos en el interés de los importadores.
7.5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(200)
Habida cuenta de cuanto antecede, se concluye provisionalmente que, en general, según la información acerca del interés de la Unión, no existen razones de peso en contra de la imposición de medidas sobre las importaciones del producto afectado procedentes de la India.
(201)
Por otra parte, al examinar el impacto global de las medidas antisubvención sobre el mercado de la Unión, los efectos positivos, en particular sobre la industria de la Unión, parecen tener más peso que las posibles repercusiones negativas sobre los demás grupos con un interés más limitado.
8. PROPUESTA DE MEDIDAS COMPENSATORIAS PROVISIONALES
(202)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas a las subvenciones, al perjuicio resultante, a la causalidad y al interés de la Unión, deben establecerse medidas compensatorias provisionales para evitar que las importaciones subvencionadas sigan perjudicando a la industria de la Unión.
8.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(203)
Con el fin de determinar el nivel de estas medidas, se tuvieron en cuenta los márgenes de subvención constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
(204)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos de las subvenciones perjudiciales, se consideró que las medidas que se adoptaran deberían permitir a la industria de la Unión cubrir sus costes de producción y obtener un beneficio antes de impuestos equivalente al que una industria de este tipo podría conseguir razonablemente en el sector en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones subvencionadas, vendiendo el producto similar en la Unión.
(205)
Por lo tanto, el nivel de eliminación del perjuicio se calculó sobre la base de una comparación del precio medio ponderado de las importaciones subvencionadas, tal como se ha establecido para los cálculos de la subcotización de los precios en el considerando 130, y el precio no perjudicial de la industria de la Unión para el producto similar. El precio no perjudicial se determinó añadiendo al coste de producción un margen de beneficio razonable. El margen de beneficio perseguido se fijó provisionalmente en un 5 %, como se menciona en el considerando 148.
(206)
Cualquier diferencia resultante de esta comparación se expresó como porcentaje del precio cif medio total de importación; véase el considerando 208.
8.2. Medidas provisionales
(207)
A la vista de lo expuesto anteriormente, se considera que, de conformidad con el artículo 12, punto 1, del Reglamento de base, deben imponerse medidas compensatorias provisionales con respecto a las importaciones procedentes de la India al nivel más bajo entre el margen de subvención y el margen de perjuicio, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(208)
Sobre la base de lo anterior, los tipos del derecho compensatorio se han establecido comparando los márgenes de subvención y de perjuicio. En consecuencia, los tipos de derechos compensatorios propuestos son los siguientes:
Empresa
Margen de subvención
Margen de perjuicio
Tipo de derecho compensatorio provisional
Rajaraatna Metal Industries
4,3 %
17,2 %
4,3 %
Grupo Venus
3,1 %
26,1 %
3,1 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
1,5 %
32,1 %
0,0 %
Empresas cooperadoras no incluidas en la muestra
3,8 %
20,4 %
3,8 %
Las demás empresas
4,3%
26,1 %
4,3 %
(209)
En lo que respecta a la investigación antidumping paralela, de conformidad con el artículo 24, punto 1, párrafo segundo, del Reglamento de base y el artículo 14, punto 1, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (8), ningún producto podrá estar sometido a la vez a derechos antidumping y a derechos compensatorios a efectos de regular una misma situación derivada de la existencia de dumping o de la concesión de subvenciones a la exportación. En cuanto a los sistemas de subvenciones, como se indica en los considerandos 29 a 112, todos se refieren a la subvención de las exportaciones. Los tipos del derecho antidumping provisional de los productores exportadores afectados que cooperaron se ajustarán en consecuencia en la investigación antidumping paralela.
(210)
Los tipos del derecho compensatorio individual de las empresas que se especifican en el presente Reglamento se determinaron a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a esas empresas. Así pues, estos tipos de derecho (en contraposición con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplican exclusivamente a las importaciones del producto afectado originario de la India y fabricado por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo de derecho aplicable a «las demás empresas».
(211)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos de derechos compensatorios individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (9), junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o del cambio de las entidades de producción y de venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
(212)
A fin de velar por la oportuna ejecución del derecho antisubvención, el nivel de derecho residual debe aplicarse no solo a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no exportaron a la Unión durante el PI.
9. DISPOSICIÓN FINAL
(213)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio puedan manifestar sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Además, debe hacerse constar que las conclusiones relativas a la imposición de derechos compensatorios a efectos del presente Reglamento son provisionales y pueden tener que reconsiderarse para establecer cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de alambre de acero inoxidable con un contenido en peso:
-
de níquel del 2,5 % o más, distinto del alambre con un contenido de níquel entre el 28 % y el 31 % y de cromo entre el 20 % y el 22 %;
-
de níquel inferior al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de cromo entre el 13 % y el 25 % y de aluminio entre el 3,5 % y el 6 %;
originario de la India, actualmente clasificado con los códigos NC 7223 00 19 y 7223 00 99.
2. El tipo del derecho compensatorio provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (en %)
Código TARIC adicional
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
4,3
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
3,1
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
3,1
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
3,1
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra
0,0
B780
Empresas enumeradas en el anexo
3,8
B781
Las demás empresas
4,3
B999
3. El despacho a libre práctica en la Unión del producto contemplado en el apartado 1 estará supeditado a la constitución de una garantía por un importe equivalente al del derecho provisional.
4. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 30 del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones con arreglo a los cuales se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer su opinión por escrito y solicitar audiencia a la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 31, punto 4, del Reglamento (CE) no 597/2009 del Consejo, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de cuatro meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de mayo de 2013.