РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1304/2013 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 17 декември 2013 г.
относно Европейския социален фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1081/2006 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 164 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становищата на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура,
като имат предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) се установява рамката за действие на Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, Европейския фонд за морско дело и рибарство и се определят по-специално тематичните цели, принципите и правилата, свързани с програмирането, мониторинга и оценката, управлението и контрола. Поради това е необходимо да се определят задачите и обхватът на ЕСФ, както и свързаните с тях инвестиционни приоритети, насочени към тематичните цели, и да се предвидят специфични разпоредби за видовете дейности, които могат да бъдат финансирани от ЕСФ.
(2)
ЕСФ следва да подобри възможностите за заетост, да засили социалното приобщаване, да се бори срещу бедността, да насърчава образованието, уменията и ученето през целия живот и да разработва политики за активно, всеобхватно и устойчиво приобщаване в съответствие със задачите, които са му поверени с член 162 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), като по този начин допринася за икономическото, социалното и териториалното сближаване в съответствие с член 174 от ДФЕС. В съответствие с член 9 от ДФЕС, ЕСФ следва да вземе предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, осигуряването на адекватна социална закрила, борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве.
(3)
На заседанието си на 17 юни 2010 г. Европейският съвет призова за необходимостта всички общи политики, включително политиката на сближаване, да се осъществяват в подкрепа на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията"Европа 2020"). За да се постигне пълно хармонизиране на ЕСФ с целите на тази стратегия, по-специално по отношение на заетостта, образованието, обучението и борбата срещу социалното изключване, бедността и дискриминацията, ЕСФ следва да предоставя подкрепа на държавите-членки като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, както и, когато е целесъобразно на национално равнище, националните програми за реформа въз основа на националните стратегии за заетост, националните социални доклади, националните стратегии за интеграция на ромите и националните стратегии за хората с увреждания. ЕСФ следва също да допринася за съответните аспекти на изпълнението на водещите инициативи, като се обърне специално внимание на инициативите „Програма за нови умения и работни места“, „Младежта в движение“ и „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване. Той следва да предоставя подкрепа и за съответните дейности в рамките на инициативите „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ и „Съюз за иновации“.
(4)
Съюзът е изправен пред структурни предизвикателства, произтичащи от глобализацията на икономиката, технологичното развитие и все по-застаряващата работна ръка, както и все по-големия недостиг на умения и работна ръка в някои сектори и региони. Тези процеси бяха изострени от настъпилата неотдавна икономическа и финансова криза, която доведе до по-високи равнища на безработица и засегна по-специално младите хора и другите лица в неравностойно положение като мигрантите и малцинствата.
(5)
Целите на ЕСФ следва да бъдат насочени към насърчаване на заетостта, подобряване на достъпа до пазара на труда, като се обръща особено внимание на лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и към подпомагане на доброволната мобилност на работната сила. ЕСФ следва също да подпомага остаряването в добро здраве и активния живот на възрастните хора, включително чрез иновативни форми на организация на труда, насърчаване на здравето и безопасността на работното място и повишаване на пригодността за заетост. Като насърчава по-доброто функциониране на трудовите пазари чрез засилване на транснационалната географска мобилност на работниците, ЕСФ следва по-специално да предоставя подкрепа на дейностите на EURES (дейностите на мрежата на Европейските служби по заетостта) във връзка с наемането на работа и свързаните с него услуги по информиране, консултиране и ориентиране на национално и трансгранично равнище. Операциите, финансирани от ЕСФ, следва да са в съответствие с член 5, параграф 2 от Хартата на основните права на Европейския съюз, съгласно който никой не може да бъде заставян да извършва принудителен или задължителен труд.
(6)
ЕСФ следва също да насърчава социалното приобщаване и да предотвратява и води борба с бедността, така че да се прекъсне затвореният кръг на неравностойното положение между поколенията, което предполага мобилизирането на цял набор политики, насочени към лицата в най-неравностойно положение независимо от тяхната възраст,включително деца, бедни трудещи се и по-възрастни жени. Следва да се обърне особено внимание на участието на търсещите убежище и бежанците. ЕСФ може да се ползва за подобряване на достъпа до достъпни, устойчиви и висококачествени услуги от общ интерес, по-специално по отношение на здравните услуги, услугите в областта на заетостта и обучението, услугите за бездомните, грижите по отглеждане на деца извън рамките на училищата, детегледаческите услуги и дългосрочните грижи. Подпомаганите услуги могат да бъдат публични, частни и/или предоставяни от съответните общности, както и да се предоставят от различни видове доставчици, а именно публични администрации, частни дружества, социални предприятия, неправителствени организации.
(7)
ЕСФ следва да се справи с преждевременното напускане на училище, да насърчава равния достъп до висококачествено образование, да инвестира в професионалното образование и обучение, да подобрява системите за образование и обучение спрямо пазара на труда и да подобрява ученето през целия живот, включващо формални, неформални и неофициални процеси на изучаване.
(8)
В допълнение към тези приоритети, в по-слабо развитите региони и държави-членки и с оглед повишаване на икономическия растеж и възможностите за заетост следва да бъде подобрена ефикасността на публичната администрация на национално и регионално равнище, както и възможността публичната администрация да действа като активен участник. Следва да бъде засилен институционалният капацитет на заинтересованите страни, в това число и неправителствените организации, които изпълняват политики в областта на заетостта, образованието, обучението и социалната сфера, включително в областта на недискриминацията.
(9)
Подпомагането по инвестиционен приоритет "Водено от общностите местно развитие" може да допринесе за всички тематични цели, изложени в настоящия регламент. Подпомаганите от ЕСФ стратегии за водено от общностите местно развитие следва да бъдат приобщаващи по отношение на намиращите се на територията лица в неравностойно положение, както по отношение на управлението на местната група за действие, така и по отношение на съдържанието на стратегията.
(10)
Същевременно е от основно значение да се подкрепя развитието и конкурентоспособността на микро-, малките и средните предприятия на Съюза и да се гарантира, че чрез придобиване на подходящи умения и чрез възможности за учене през целия живот хората могат да се адаптират към новите предизвикателства като преминаването към икономика, основана на знанието, стратегията в областта на цифровите технологии и прехода към икономика с ниски емисии на въглероден двуокис и с по-висока енергийна ефективност. При осъществяването на своите първостепенни тематични цели ЕСФ следва да допринесе за преодоляването на тези предизвикателства. В този контекст ЕСФ следва да подкрепя прехода на работната сила от образование към заетост, насочен към по-екологосъобразни умения и работни места, както и следва да се справи с недостига на умения, включително в секторите на енергийната ефективност, възобновяемата енергия и устойчивия транспорт. ЕСФ следва също да допринася за развитие на културните и творческите умения. Социално-културният, креативният и културният сектор са важни за косвеното справяне с целите на ЕСФ; поради тази причина техният потенциал следва по-добре да бъде включен в проектите и програмирането на ЕСФ.
(11)
Като се има предвид продължаващата необходимост от усилия за преодоляване на проблема с младежката безработица в Съюза като цяло, за най-засегнатите региони следва да бъде създадена инициатива за младежка заетост (ИМЗ). В тези региони ИМЗ следва да осигурява подкрепа на младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са безработни или неактивни, като засили и ускори предоставянето на дейностите, които получават финансово подпомагане от ЕСФ. За ИМЗ следва да бъдат специално разпределени допълнителни средства, като по линия на ЕСФ в най-засегнатите региони следва да бъдат заделени средства в същия размер. ИМЗ следва да бъде насочена към конкретни лица, а не към структури, и да играе допълваща роля по отношение на другите финансирани по линия на ЕСФ операции и национални действия, насочени към млади хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение, които са неактивни или безработни, включително чрез прилагането на гаранцията за младежта в съответствие с препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (4), според която младите хора следва да получат качествено предложение за работа, продължаване на образованието, чиракуване или стаж в срок от четири месеца след попадането в положение на безработен или напускането на формалното обучение. ИМЗ може също да подпомага действия, насочени срещу ранното напускане на училище. Достъпът до социални придобивки за младите хора и техните семейства или лица на издръжка не следва да зависи от участието на младите хора в ИМЗ.
(12)
ИМЗ следва изцяло да бъде включена в графика на ЕСФ, но когато е целесъобразно, следва да се предвидят подходящи конкретни разпоредби, свързани с ИМЗ, с оглед постигането на нейните цели. В частност, необходимо е да се опрости и улесни прилагането на ИМЗ, по-специално по отношение на разпоредбите за финансово управление и мерките за тематична концентрация. С цел да гарантира, че резултатите от ИМЗ са ясно показани и съобщени следва да се предвидят специфичен мониторинг и оценка, както и мерки за информиране и публичност. Младежките организации следва да участват в обсъжданията в мониторинговите комитети относно подготовката и прилагането, включително оценката на ИМЗ.
(13)
Приносът на ЕСФ към стратегията „Европа 2020“ следва да се основава на по-силна концентрация на оказваната подкрепа върху приоритетите на Съюза. Установява се минимален дял на ЕСФ от финансирането по кохезионната политика, в съответствие с член 92, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. ЕСФ следва по-специално да увеличи предоставяната подкрепа за борба срещу социалното изключване и бедността чрез заделяне на специално предназначени за това средства, от минимум 20 % от общите средства по линия на ЕСФ за всяка държава-членка. Изборът и броят на инвестиционните приоритети, които ще получат подкрепа по линия на ЕСФ, следва също да бъдат ограничени, в съответствие със степента на развитие на подпомаганите региони.
(14)
С цел да се гарантира по-точен мониторинг и по-добра оценка на постигнатите на равнището на Съюза резултати чрез действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, в настоящия регламент следва да бъде установен общ набор от показатели за изпълнението и резултатите. Тези показатели следва да съответстват на инвестиционния приоритет и вида на действието, подкрепяно съгласно настоящия регламент, както и приложимите разпоредби на Регламент (ЕС) № 1303/2013. Показателите следва да бъдат допълнени при необходимост от специфични за програмата показатели за изпълнението и/или резултатите.
(15)
Държавите-членки се насърчават да докладват за въздействието на инвестициите по линия на ЕСФ върху равните възможности, равнопоставения достъп и интеграцията на маргинализираните групи по отношение на всички оперативни програми.
(16)
Като имат предвид изискванията за защита на данните, свързани със събирането и съхраняването на чувствителни данни относно участниците, държавите-членки и Комисията следва редовно да оценяват ефективността, ефикасността и въздействието на подпомагането от ЕСФ по отношение на насърчаването на социалното приобщаване и борбата с бедността, в частност във връзка с лица в неравностойно положение като ромите. Държавите-членки се насърчават да докладват за финансирани от ЕСФ инициативи в националните доклади в социалната област, приложени към националните програми за реформа, по-специално във връзка с маргинализирани общности като ромите и мигрантите.
(17)
Осъществяването на действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, по ефикасен и ефективен начин зависи от доброто управление и партньорството между всички съответни териториални и социално-икономически участници, като се вземат предвид субектите, действащи на регионално и местно равнище, и по-специално обединяващите сдружения, представляващи местните и регионалните органи, организираното гражданско общество, икономическите и, по-специално, социалните партньори и неправителствените организации. Следователно държавите-членки следва да осигурят участието на социалните партньори и на неправителствените организации в стратегическото управление на ЕСФ, от формулирането на приоритетите за оперативните програми до изпълнението и оценката на резултатите от ЕСФ.
(18)
Държавите-членки и Комисията следва да вземат необходимите мерки изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, да допринася за насърчаване на равнопоставеността на жените и мъжете в съответствие с член 8 от ДФЕС. Данните от проведените оценки показват, че е важно аспектът за целите за равнопоставеност на половете да бъде вземан предвид на всяко едно равнище и на всички етапи от подготовката, мониторинга, изпълнението и оценката на оперативните програми по своевременен и последователен начин, като същевременно се гарантира предприемането на конкретни действия за насърчаване на равенството между половете, икономическата независимост на жените, образованието и повишаването на квалификацията, както и реинтеграцията на пострадали от насилие жени на пазара на труда и в обществото.
(19)
В съответствие с член 10 от ДФЕС изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ, следва да допринесе за борбата с дискриминацията, основана на пол, расова или етническа принадлежност, религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, като се отделя специално внимание на лицата, които са обект на многостранна дискриминация. Дискриминация, основана на пола, следва да се разбира в широк смисъл, така че да се обхванат други, свързани с пола аспекти, в съответствие със съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Изпълнението на приоритетите, финансирани от ЕСФ следва също да допринесе за насърчаването на равните възможности. ЕСФ следва да подкрепя изпълнението на задължението на Съюза, поето съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, във връзка, inter alia, с образованието, работата, заетостта и достъпността. ЕСФ следва също така да подпомага прехода от грижи, предоставяни от институциите, към грижи, предоставяни от съответните общности. ЕСФ не следва да подкрепя действия, които допринасят за сегрегация или социално изключване.
(20)
Подкрепата за социалните иновации допринася за това политиките да отговорят по-добре на социалните промени. ЕСФ следва да насърчава и подкрепя иновативни социални предприятия и предприемачи, както и иновативни проекти, реализирани от неправителствени организации и други субекти, работещи в областта на социалната икономика. По-специално изпитването и оценяването на иновативните решения преди по-широкото им прилагане е от основно значение за подобряване на ефикасността на политиките и следователно е аргумент за предоставяне на специфична подкрепа от ЕСФ. При условие че докажат своята ефективност, иновативните решения биха могли да включват, разработване на социални показатели като например социалното етикетиране.
(21)
Транснационалното сътрудничество има значителна добавена стойност и поради това следва да бъде подкрепяно от всички държави-членки с изключение на надлежно обосновани случаи като се взема предвид принципът на пропорционалност. Необходимо е също така да се засили ролята на Комисията за улесняване на обмена на опит и за координиране на изпълнението на съответните инициативи.
(22)
С цел укрепването на интегриран и цялостен подход по отношение на заетостта и социалното приобщаване ЕСФ следва да подпомага хоризонтални и основаващи се на териториален принцип партньорства.
(23)
Мобилизирането на регионалните и местните заинтересовани страни следва да спомогне за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи цели. Териториалните пактове, местните инициативи за заетост и социално приобщаване, устойчивите и приобщаващи стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони и стратегиите за устойчиво развитие на градовете могат да бъдат използвани и да получат подкрепа с цел при подготовката и изпълнението на оперативните програми да се включат по-активно регионалните и местните органи, градовете, социалните партньори и неправителствените организации.
(24)
В Регламент (ЕС) № 1303/2013 се предвижда правилата за допустимост на разходите да се установяват на национално ниво с някои изключения, за които е необходимо да се определят специфични разпоредби по отношение на ЕСФ.
(25)
За опростяване на използването на ЕСФ и намаляване на риска от грешки и предвид специфичността на операциите, подкрепяни от ЕСФ, е целесъобразно да се определят разпоредби, които допълват Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допустимостта на разходите.
(26)
Използването на стандартни таблици за разходите за единица продукт, еднократни суми и финансиране с единна ставка следва да доведе до опростяване за бенефициерите и до намаляване на административната тежест за всички партньори по проекти на ЕСФ.
(27)
Важно е да се осигури доброто финансово управление на всяка оперативна програма и нейното изпълнение по възможно най-ефективния и удобен за ползвателите начин. Държавите-членки следва да се въздържат от добавяне на правила, които усложняват използването на финансовите средства от бенефициера.
(28)
Държавите-членки и регионите следва да бъдат насърчавани да прибягват до ЕСФ чрез финансови инструменти с цел осигуряване на подкрепа, например за студенти, за създаване на работни места, мобилност на работниците, социално приобщаване и социално предприемачество.
(29)
ЕСФ следва да допълва други програми на Съюза и следва да се развие тясно взаимодействие между ЕСФ и други финансови инструменти на Съюза.
(30)
Инвестициите в човешки капитал са основният лост, на който Съюзът може да разчита, за да гарантира своята конкурентоспособност на международно равнище и за да постигне устойчиво възстановяване на своята икономика. Никоя инвестиция не може да доведе до структурни реформи, ако не е съпроводена от последователна, ориентирана към растежа стратегия за развитие на човешкия капитал. Следователно трябва да се гарантира, че по време на периода на програмиране 2014-2020 г. средствата, предназначени за подобряване на уменията и повишаване на равнищата на заетост, позволяват провеждането на дейности с подходящ мащаб.
(31)
На Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от ДФЕС във връзка с определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми и на максималния им размер в зависимост от различните видове операции. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(32)
При управлението на ЕСФ Комисията се подпомага от Комитета, посочен в член 163 от ДФЕС.
(33)
Тъй като настоящият регламент заменя Регламент (ЕС) № 1081/2006 на Европейския парламент и на Съвета (5), посоченият регламент следва да бъде отменен. Въпреки това настоящият регламент следва да не засяга продължаването или промяната на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или на друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие следва да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване. Заявленията за получаване на помощ, представени или одобрени в рамките на Регламент (ЕО) № 1081/2006, следва да останат в сила,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
В настоящия регламент се определят задачите на Европейския социален фонд (ЕСФ), включително инициативата за младежка заетост (ИМЗ), и обхватът на предоставяното от него подпомагане, съдържат се специфични разпоредби и се установяват видовете допустими разходи, по отношение на които може да бъде предоставено подпомагане.
Член 2
Задачи
1. ЕСФ насърчава постигането на високи нива на заетост и на качество на работните места, подобрява достъпа до пазара на труда, предоставя подкрепа за географската и професионалната мобилност на работниците и улеснява тяхното адаптиране към промените в промишлеността и промените в системата на производство, необходими за устойчиво развитие, стимулира постигането на високо ниво на образование и обучение за всички и подпомага прехода от образование към трудова заетост за младите хора, води борба с бедността, подобрява социалното приобщаване и насърчава равенството между половете, недискриминацията и равните възможности, като по този начин допринася за изпълнение на приоритетите на Съюза за засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване.
2. ЕСФ осъществява задачите си, предвидени в член 1, като предоставя подкрепа на държавите-членки в усилията им за изпълнение на приоритетите и водещите цели на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж (стратегията „Европа 2020“) и дава възможност на държавите-членки да се справят с конкретните предизвикателства пред тях по отношение на постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. ЕСФ предоставя подкрепа за разработването и изпълнението на политики и действия във връзка със своите задачи, като взема предвид съответните интегрирани насоки и съответните препоръки за отделните държави, приети съгласно член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от ДФЕС, а когато е целесъобразно, на национално равнище, националните програми за реформа, както и други приложими национални стратегии и доклади.
3. Дейността на ЕСФ е в полза на хората, включително лицата в неравностойно положение като трайно безработните, хората с увреждания, мигрантите, етническите малцинства, маргинализираните общности, както и хората от всички възрастови групи, изправени пред бедност и социална изолация. ЕСФ също така предоставя подкрепа на работници, предприятия, включително субекти в областта на социалната икономика, и предприемачи, както и на системи и структури, за да улесни адаптирането им към нови предизвикателства, включително нарастващото несъответствие на уменията, и да насърчи доброто управление, социалния напредък и провеждането на реформи, по-специално в областта на заетостта, образованието, обучението и социалните политики.
Член 3
Обхват на подкрепата
1. В рамките на тематичните цели по член 9, първа алинея, точки 8, 9, 10 и 11 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, които отговарят на букви а), б), в) и г) от настоящия параграф и съгласно задачите си, ЕСФ предоставя подкрепа за следните инвестиционни приоритети:
а)
за тематичната цел „насърчаване на устойчивата и качествена заетост и подкрепа на мобилността на работната сила”:
i)
достъп до заетост за търсещите работа и за неактивните лица, включително трайно безработни и лица, отдалечени от пазара на труда, а също и чрез местни инициативи за заетост и подкрепа за мобилността на работната сила;
ii)
устойчиво интегриране на пазара на труда на младите хора, в частност, тези които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, включително младите хора, изложени на риск от социално изключване и младите хора от маргинализирани общности, включително чрез прилагане на гаранцията за младежта;
iii)
самостоятелна заетост, предприемачество и създаване на предприятия, включително иновативни микро-, малки и, средни предприятия;
iv)
равенство между мъжете и жените във всички области, включително в достъпа до заетост,напредъка в кариерата, съчетаване на професионалния и личния живот и насърчаване на равно заплащане за равен труд;
v)
приспособяване на работниците, предприятията и предприемачите към промените;
vi)
активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве;
vii)
Модернизиране на институциите на пазара на труда, като публични и частни служби по заетостта и повишаване на адекватността спрямо потребностите на пазара на труда, включително чрез действия за повишаване на транснационалната мобилност на работната сила, както и чрез схеми за мобилност и по-добро сътрудничество между институциите и съответните заинтересовани страни.
б)
за тематичната цел „насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация”:
i)
активно приобщаване, включително с оглед насърчаване на равните възможности и активното участие и по-добрата пригодност за заетост;
ii)
социално-икономическа интеграция на маргинализирани общности като ромите;
iii)
борба срещу всички форми на дискриминация и насърчаване на равенството на възможностите;
iv)
повишаване на достъпа до услуги, които са на достъпна цена, устойчиви и висококачествени, включително здравни и социални услуги от общ интерес;
v)
насърчаване на социалното предприемачество и на професионалната интеграция в социалните предприятия и насърчаване на социалната и солидарна икономика с цел улесняване на достъпа до заетост;
vi)
стратегии за водено от общностите местно развитие;
в)
за тематичната цел „инвестиране в образование, обучение и професионално обучение за придобиване на умения и обучение през целия живот“:
i)
намаляване и предотвратяване на преждевременното напускане на училище и насърчаване на равния достъп до висококачествено предучилищно, основно и средно образование, включващоформални, неформални и неофициални процеси на изучаване за повторно включване в образователната и обучителната система;
ii)
подобряване на качеството и ефикасността на и достъпа до висшето и равностойното на него образование с цел увеличаване на участието и подобряване на равнищата на образование, по-специално за групите в неравностойно положение;
iii)
подобряване на равния достъп до възможностите за учене през целия живот за всички възрастови групи във формален, неформален и неофициален вид, осъвременяване на познанията, уменията и компетенциите на работната ръка, както и насърчаване на гъвкави процеси на учене, включително чрез професионална ориентация и валидиране на придобитите компетенции;
iv)
подобряване на системите за образование и обучение спрямо пазара на труда, улесняване на прехода от образование към работа и укрепване на професионалното образование и системите на обучение, както и тяхното качество, включително чрез механизми за предвиждане на уменията, адаптиране на учебните програми и създаване и развитие на основаващи се на работата системи за учене, включително двойни системи на учене и схеми за чиракуване;
г)
за тематичната цел „засилване на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересовани страни и ефикасна публична администрация”:
i)
инвестиции в институционален капацитет и в ефикасността на публичните администрации и публичните услуги на национално, регионално и местно равнище с цел осъществяването на реформи и постигането на по-добро регулиране и добро управление;
Този инвестиционен приоритет е приложим само в държави-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд или в държавите-членки, които имат един или повече региони от ниво 2 по NUTS, посочени в член 90, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
ii)
изграждане на капацитет по отношение на всички заинтересовани страни, които изпълняват политики в областта на образованието, ученето през целия живот, обучението и политиките в областта на заетостта или социалната сфера, включително чрез секторни и териториални пактове за мобилизиране с цел осъществяването на реформи на национално, регионално и местно равнище.
2. Посредством инвестиционните приоритети, изброени в параграф 1, ЕСФ допринася също и за другите тематични цели, посочени в член 9, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1303/2013, основно чрез:
а)
подкрепа за прехода към икономика, която е нисковъглеродна, устойчива на изменението на климата, екологично устойчива и използваща ефикасно ресурсите, чрез подобряване на системите за образование и обучение, необходимо за адаптирането на уменията и квалификацията, повишаване квалификацията на работната сила и създаването на нови работни места в секторите, свързани с околната среда и енергетиката;
б)
повишаване на достъпността, използването и качеството на информационните и комуникационните технологии чрез развитие на електронната грамотност и електронното обучение и инвестициите в електронното приобщаване, електронните умения и свързаните с тях предприемачески умения;
в)
Стимулиране на изследванията, технологичното развитие и иновациите чрез развиване на следдипломното образование и предприемаческите умения, обучението на изследователи, свързването в мрежи на дейности и партньорства между висшите учебни заведения, центровете за научни изследвания и технологии и предприятията;
г)
Повишаване на конкурентоспособността и устойчивостта в дългосрочен план на малките и средни предприятия чрез насърчаване на адаптивността на предприятията, ръководните кадри и работниците, увеличаване на инвестициите в човешки капитал, както и насърчаване на организации, предоставящи практически насочено професионално обучение и обучение.
Член 4
Съгласуваност и тематична концентрация
1. Държавите-членки гарантират, че стратегията и действията, предвидени в оперативните програми, са съгласувани и отговарят на предизвикателствата, набелязани в националните програми за реформа, както и, когато това е уместно, в техните други национални стратегии за борба с безработицата, бедността и социалното изключване и също така в съответните препоръки на Съвета, приети в съответствие с член 148, параграф 4 от ДФЕС, с цел да се допринесе за постигане на водещите цели на стратегията „Европа 2020“, свързани със заетостта, образованието и намаляването на бедността.
2. Най-малко 20 % от общите средства по линия на ЕСФ във всяка държава-членка се отпускат за тематичната цел „Насърчаване на социалното приобщаване, борба с бедността и всяка форма на дискриминация“, установена в член 9, първа алинея, точка 9 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
3. Държавите-членки прилагат тематичната концентрация в съответствие с посочените по-долу условия:
а)
по отношение на по-силно развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 80 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
б)
по отношение на регионите в преход държавите-членки концентрират най-малко 70 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
в)
по отношение на по-слабо развитите региони държавите-членки концентрират най-малко 60 % от отпуснатите по линия на ЕСФ за всяка оперативна програма средства върху максимум пет инвестиционни приоритета от посочените в член 3, параграф 1.
4. Приоритетните оси, посочени в член 11, параграф 1, се изключват при изчисляването на процентните ставки, предвидени в параграфи 2 и 3 от настоящия член.
Член 5
Показатели
1. Общите показатели за изпълнение и за резултати, посочени в приложение I към настоящия регламент и, когато това е уместно, специфичните за програмата показатели, се използват в съответствие с член 27, параграф 4 и член 96, параграф 2, буква б), подточки ii) и iv) от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Всички общи показатели за изпълнение и за резултати се докладват за всички инвестиционни приоритети. Показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се докладват в съответствие с параграф 2 от настоящия член. Когато това е приложимо данните се разбиват по пол.
По отношение на общите показатели за изпълнение и на показателите за изпълнение по отделните програми за базовите стойности се задава нула. Където е приложимо с оглед естеството на операциите, които се подкрепят, кумулативните количествено определени целеви стойности за тези показатели се определят за 2023 г. Показателите за изпълнение се изразяват в абсолютни стойности.
По отношение на общите показатели за резултати и на показателите за резултати по отделните програми, за които са били определени кумулативните количествено определени целеви стойности за 2023 г., базовите стойности се определят като се използват последните налични данни или други съответни източници на информация. Специфичните за програмата показатели за резултати и свързаните с тях цели могат да имат количествено или качествено изражение.
2. В допълнение към параграф 1, показателите за резултати, посочени в приложение II към настоящия регламент, се прилагат по отношение на всички операции, за които се предоставя подкрепа по инвестиционните приоритети, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) за прилагането на ИМЗ. На всеки от показателите, определени в приложение II към настоящия регламент, отговаря кумулативна количествено определена целева стойност за 2023 г., както и базова стойност.
3. Заедно с предаването на годишните доклади за изпълнение, всеки управляващ орган предава по електронен път структурираните данни за всяка приоритетна ос с разбивка по инвестиционни приоритети. Данните се внасят за категориите намеса съгласно член 96, параграф 2, буква б), подточка vi) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и показателите за изпълнение и за резултати. Чрез дерогация от член 50, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 предадените данни за общите показатели за изпълнение и за резултати са свързани със стойности за частично или изцяло изпълнени операции.
ГЛАВА II
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ПРОГРАМИРАНЕ И ИЗПЪЛНЕНИЕ
Член 6
Участие на партньори
1. Участието на партньорите, посочени в член 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в изпълнението на оперативните програми, може да бъде под формата на глобални субсидии, както е определено в член 123, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. В такъв случай в оперативната програма се посочва частта от оперативната програма, за която се отнася глобалната субсидия, като се включва и примерна разбивка на финансовите средства, отпуснати от всяка приоритетна ос за програмата.
2. За да се поощрява подходящото участие на социалните партньори в действията, подкрепяни по линия на ЕСФ, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират, в съответствие с нуждите, отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за дейности по изграждане на капацитет под формата на обучение, мерки за изграждане на мрежи и укрепване на социалния диалог, както и за съвместни дейности със социалните партньори.
3. За да се поощрява подходящото участие на неправителствените организации и техния достъп до действия, подкрепяни по линия на ЕСФ, по-специално в областта на социалното приобщаване, равенството между половете и равните възможности, управляващите органи на дадена оперативна програма в регион, определен в член 90, параграф 2, буква a) или буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или в държавите-членки, отговарящи на условията за допустимост по отношение на подкрепата по линия на Кохезионния фонд, гарантират отпускането на целесъобразно количество средства от ЕСФ за изграждане на капацитет по отношение на неправителствените организации.
Член 7
Насърчаване на равенството между мъжете и жените
Държавите-членки и Комисията насърчават равенството между мъжете и жените чрез интегриране, както е посочено в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 по време на подготовката, прилагането, мониторинга и оценката на оперативните програми. Чрез ЕСФ държавите-членки и Комисията предоставят също така подкрепа за конкретни целеви действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, както е посочено в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от настоящия регламент, с цел увеличаване на устойчивата трудова заетост и напредък на жените в тази сфера, като по този начин се води борба с феминизирането на бедността, намалява се сегрегацията въз основа на пола, води се борба със стереотипите по отношение на пола на пазара на труда и в сферата на образованието и обучението и се насърчава съчетаването на професионалния и личния живот на всички, както и равномерното разпределение на семейните отговорности между жените и мъжете.
Член 8
Насърчаване на равните възможности и недискриминацията
Държавите-членки и Комисията насърчават равните възможности за всички, без дискриминация, основана на пол, раса или етнически произход, религия или убеждения, увреждания, възраст или сексуална ориентация, чрез интегрирането на принципа на недискриминация, посочен в член 7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Посредством ЕСФ, държавите-членки и Комисията също така подкрепят специфични действия в рамките на всеки от инвестиционните приоритети, посочени в член 3, и по-специално в член 3, параграф 1, буква б), подточка iii) от настоящия регламент. Тези дейности са насочени към борба с всички форми на дискриминация, а също и към подобряване на достъпността за хората с увреждания, с цел да се подобри интеграцията на пазара на труда, в образованието и обучението, като по този начин се засили социалното приобщаване, се намали неравнопоставеността по отношение на образователните постижения и здравния статус, както и се улесни преходът от институционални грижи към грижи в рамките на общността, по-специално за лицата, които са изправени пред многостранна дискриминация.
Член 9
Социални иновации
1. ЕСФ насърчава социалните иновации във всички области в обхвата на действие на ЕСФ, определен в член 3 от настоящия регламент, по-специално с цел изпитване, оценка и прилагане на широка основа на иновативни решения, включително на местно или регионално равнище, в отговор на социалните потребности, с участието на съответните партньори, и по-конкретно социалните партньори.
2. Държавите-членки определят или в техните оперативни програми, или на по-късен етап по време на прилагането им, области за социални иновации в съответствие със специфичните им потребности.
3. Комисията улеснява изграждането на капацитет за социални иновации, по-конкретно чрез подкрепа за взаимно обучение, изграждане на мрежи и разпространение и популяризиране на добри практики и методологии.
Член 10
Транснационално сътрудничество
1. Държавите-членки подкрепят транснационалното сътрудничество с цел насърчаване на взаимното обучение, като така повишават ефективността на политиките, подкрепяни от ЕСФ. Транснационалното сътрудничество включва партньори от най-малко две държави-членки.
2. Чрез дерогация от параграф 1 държавите-членки с една единствена оперативна програма, подкрепена от ЕСФ, или с една единствена многофондова оперативна програма, могат, в надлежно обосновани случаи и като отчитат принципа на пропорционалност, по изключение да решат да не подкрепят действия за транснационално сътрудничество,.
3. Държавите-членки, като си партнират със съответните участници, могат да избират теми за транснационално сътрудничество от списък с общи теми, предложен от Комисията и одобрен от Комитета, посочен в член 25 или да изберат други теми, които отговарят на техните конкретни нужди.
4. Комисията улеснява транснационалното сътрудничество по общите теми от списъка, посочен в параграф 3, и когато е целесъобразно - други теми, избрани от държавите-членки, чрез взаимно обучение и чрез провеждане на координирани или съвместни действия. По-конкретно Комисията изгражда платформа на равнището на ЕС с цел улесняване на създаването на транснационални партньорства, обмена на опит, изграждането на капацитет и на мрежи, както и разпространението на съответните резултати и извличането на полза от тях. С цел улесняване на транснационалното сътрудничество Комисията разработва също и координирана рамка за изпълнение, включваща общи критерии за допустимост, вид и график на действията, както и общи методологични подходи за мониторинг и оценка.
Член 11
Специфични за фонда разпоредби, свързани с оперативните програми
1. Чрез дерогация от член 96, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми могат да бъдат установени приоритетни оси за изпълнение на дейностите за социални иновации и транснационално сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент.
2. Чрез дерогация от член 120, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 максималният процент на съфинансиране за дадена приоритетна ос се увеличава с 10 процентни пункта, но не надвишава 100 %, когато цялата приоритетна ос е предназначена за социални иновации или за транснационално сътрудничество, или за комбинация от двете.
3. В допълнение към предвиденото в член 96, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 в оперативните програми се установява и приносът на планираните и подкрепяни по линия на ЕСФ дейности:
а)
към тематичните цели, изброени в член 9, първа алинея, точки 1-7 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, по приоритетни оси, когато е целесъобразно;
б)
към социалните иновации и транснационалното сътрудничество, както е посочено в членове 9 и 10 от настоящия регламент, когато те не са включени в специално предвидена за тях приоритетна ос.
Член 12
Специални разпоредби относно разглеждането на териториални особености
1. ЕСФ може да предоставя подкрепа за стратегии за водено от общностите местно развитие в градските и селските райони, както е посочено в членове 32, 33 и 34 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, териториални пактове и местни инициативи за заетост, включително за заетост на младите хора, образование и социално приобщаване, както и за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), както е посочено в член 36 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
2. В допълнение на интервенциите по линия на ЕФРР, посочени в член 7 от Регламент (ЕС) № 1301/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6), ЕСФ може да предоставя подкрепа за устойчиво градско развитие чрез стратегии, в които се определят интегрирани действия за справяне с икономическите, екологичните и социалните предизвикателства пред градските райони, посочени от държавите-членки, въз основа на принципите, установени в съответните им споразумения за партньорство.
ГЛАВА III
СПЕЦИФИЧНИ РАЗПОРЕДБИ ЗА ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ
Член 13
Допустимост на разходите
1. ЕСФ предоставя подкрепа за допустими разходи, които както е посочено в член 120, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да включват финансови средства, постъпили от работодатели и работници.
2. ЕСФ може да предоставя подкрепа за разходи за операции, които се осъществяват извън програмния район, но в рамките на Европейския съюз, при условие че са изпълнени следните две условия:
а)
операцията е в полза на областта, обхваната от програмата;
б)
задълженията на органите по оперативната програма във връзка с управлението, контрола и одита на операцията се изпълняват от органите, отговорни за оперативната програма, по линия на която се подкрепя съответната операция, или те се споразумяват с органите на държавата-членка, в която се изпълнява операцията, при положение че в тази държава-членка са изпълнени задълженията във връзка с управлението, контрола и одита на операцията са изпълнени.
3. В размер до 3 % от бюджета на оперативна програма по ЕСФ или на частта на ЕСФ от многофондова оперативна програма, разходите, направени извън границите на Съюза са допустими за участие от страна на ЕСФ, при условие че те се отнасят до тематичните цели в съответствие с член 3, параграф 1, буква а) или член 3, параграф 1, буква в), и при условие, че съответният мониторингов комитет е дал съгласието си за съответната операция или съответните видове операции.
4. В допълнение към разходите, посочени в член 69, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, разходите по закупуване на инфраструктура, земя и недвижимо имущество също не са допустими за участие от страна на ЕСФ.
5. Приносът в натура под формата на надбавки или заплати, изплатени от трета страна в полза на участниците в дадена операция, може да бъде допустим за участие от страна на ЕСФ, при положение че приносът в натура е извършен в съответствие с националните правила, включително счетоводните правила и не надхвърля размера на разходите, поети от третата страна.
Член 14
Варианти за опростено отчитане на разходите
1. В допълнение към възможностите, посочени в член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията може да възстанови платените от държавите-членки разходи въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, определени от Комисията. Сумите, изчислени на тази основа, се считат за публична подкрепа, изплатена на бенефициерите, и за допустим разход за целите на прилагането на Регламент (ЕС) № 1303/2013.
За изпълнението на целта, посочена в първата алинея, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 24 по отношение на видовете обхванати операции, определянето на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми, както и техния максимален размер, който може да бъде актуализиран в съответствие с приложимите общоприети методи, като се взема надлежно предвид опитът, натрупан по време на предишния програмен период.
Основната цел на финансовите одити е да се провери дали условията за възстановяване на суми от Комисията въз основа на стандартните размери на единичните разходи и еднократните суми са били изпълнени.
Когато се използва финансиране въз основа на стандартни размери на единичните разходи и еднократните суми, при предоставянето на подкрепа за операциите държавата-членка може да прилага своите собствени счетоводни практики. За целите на настоящия регламент и на Регламент (ЕС) № 1303/2013 подобни счетоводни практики и получените въз основа на тях суми не подлежат на одит от одитния орган или от Комисията.
2. В съответствие с разпоредбите на член 67, параграф 1, буква г) и параграф 5, буква г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013 може да бъде използвана единна ставка в размер на 40 % от допустимите преки разходи за персонал, за да се покрият останалите допустими разходи за дадена операция, без да се изисква държавата-членка да прави изчисления за определянето на приложимата ставка.
3. В допълнение към методите, посочени в член 67, параграф 5 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато публичната подкрепа за отпускане на безвъзмездни средства и възстановима помощ не превишава 100 000 EUR, сумите, посочени в член 67, параграф 1, букви б), в) и г) от Регламент (ЕС) № 1303/2013, могат да се определят за всеки отделен случай, чрез позоваване на проектобюджета, съгласуван предварително от управляващия орган.
4. Без да се засяга член 67, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, безвъзмездните средства и възстановима помощ, при които публичната подкрепа не надвишава 50 000 EUR, се предоставят под формата на стандартни таблици за разходите за единица продукт или еднократни суми в съответствие с параграф 1 от настоящия член или с член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 или единни ставки, съгласно член 67 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 с изключение на операциите, които се ползват от подкрепа в рамките на схема за държавна помощ. Когато се използва финансиране с единни ставки, разделените по категории разходи, използвани за изчисляване на ставката, могат да бъдат възстановени в съответствие с член 67, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Член 15
Финансови инструменти
В съответствие с член 37 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 ЕСФ може да подкрепя действия и политики, попадащи в неговия обхват, чрез финансови инструменти, включително микрокредити и гаранционни фондове.
ГЛАВА IV
ИНИЦИАТИВА ЗА МЛАДЕЖКА ЗАЕТОСТ
Член 16
Инициатива за младежка заетост
ИМЗ подпомага действията за борба с младежката безработица в допустимите региони на Съюза, чрез предоставяне на подкрепа за дейностите, определени в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от настоящия регламент. Тя е насочена към всички млади хора на възраст под 25 години, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение и живеят в допустимите региони, неактивни са или са безработни,включително трайно безработни, независимо дали са регистрирани като търсещи работа или не. На доброволен принцип държавите-членки могат да решат да разширят целевата група, така че да включва младите хора на възраст под 30 години.
За целите на ИМЗ за 2014-2015г. „допустими региони“ са регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица за младите хора на възраст между 15 и 24 години по-високо от 25 % през 2012 г., а за държавите-членки, в които равнището на безработица сред младите хора се е увеличило с повече от 30 % през 2012 г., регионите на ниво 2 по NUTS с равнище на младежката безработица по-високо от 20 % през 2012 г.
Средствата за инициативата за младежката заетост (ИМЗ) могат да се преразгледат в посока нагоре за годините 2016-2020 в рамките на бюджетната процедура в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 1311/2013. За определяне на регионите, допустими по ИМЗ за периода 2016-2020 г., препратката към данните от 2012 г. във втора алинея се тълкува като позоваване на последните налични годишни данни. Разбивката на допълнителните средства по държави-членки следва същите стъпки като първоначалното специално разпределение в съответствие с приложение VIII от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Съгласувано с Комисията държавите-членки могат да решат да заделят средства в ограничен размер - максимум 10 % от средствата по линия на ИМЗ, в подкрепа на младите хора, живеещи в подрегиони, в които са налице високи равнища на младежка безработица и които са извън допустимите региони от ниво 2 по NUTS.
Член 17
Тематична концентрация
Специално разпределените за ИМЗ средства не се вземат предвид за целите на изчисляването на тематичната концентрация, посочена в член 4.
Член 18
Програмиране
ИМЗ се включва като част от програмирането по ЕСФ съгласно член 96 от Регламент (ЕС) № 1303/2013. Когато е необходимо, държавите-членки определят уредбата за програмирането за ИМЗ в споразуменията им за партньорство и в оперативните им програми.
По отношение на уредбата за програмирането са възможни една или повече от следните форми:
а)
специална оперативна програма;
б)
специална приоритетна ос в рамките на оперативната програма;
в)
част от една или повече приоритетни оси.
Членове 9 и 10 от настоящия регламент се прилагат и по отношение на ИМЗ.
Член 19
Мониторинг и оценка
1. В допълнение към функциите на мониторинговата комисия, установена вчлен 110 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, поне веднъж годишно мониторинговият комитет разглежда изпълнението на ИМЗ в контекста на оперативната програма и на напредъка, постигнат по отношение на нейните цели.
2. Годишният доклад за изпълнението и окончателният доклад, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за изпълнението на ИМЗ. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1303/2013.
Комисията присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
3. Считано от април 2015 г. и през следващите години и едновременно с годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, управляващите органи предават на Комисията по електронен път структурирани данни за всяка приоритетна ос или част от нея, по която се предоставя подкрепа за ИМЗ. Предадените данни относно показателите се отнасят за стойностите на показателите, посочени в приложения I и II от настоящия регламент, и, когато е приложимо, за специфичните за програмата показатели. Те се отнасят до частично или изцяло изпълнени операции.
4. В годишните доклади за изпълнението, посочени в член 50, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, или, когато е приложимо, в доклада за напредъка, посочен в член 111, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 и в годишния доклад за изпълнението, представен до 31 май 2016 г., се представят основните констатации от посочените в параграф 6 от настоящия член оценки. Докладите също така представят и оценяват качеството на офертите за работа, получени от участниците в ИМЗ, включително млади хора в неравностойно положение, лица от маргинализирани общности и напускащите образованието си без квалификация. Докладите също така представят и оценяват техния напредък за продължаване на образованието, намиране на устойчиви и достойни работни места, или преминаването им към чиракуване или качествени стажове.
5. Докладите за напредъка, посочени в член 52 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, включват допълнителна информация за ИМЗ, както и оценка на нейното изпълнение. Комисията предава на Европейския парламент обобщение на тези доклади, както се посочва в член 53, параграф 2 от този регламент, и ще присъства на годишното разискване на тези доклади в Европейския парламент.
6. Най-малко два пъти по време на периода на програмиране се извършва оценка на ефективността, ефикасността и въздействието на предоставяната съвместно от ЕСФ подкрепа и специално разпределените средства за ИМЗ, включително и за изпълнението на гаранцията за младежта.
Първата оценка се извършва до 31 декември 2015 г., а втората оценка - до 31 декември 2018 г.
Член 20
Мерки за информиране и комуникация
1. Бенефициерите гарантират, че на участващите в дадена операция лица изрично се предоставя информация за подкрепата по линия на ИМЗ, предоставяна чрез финансиране от ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Във всеки документ, свързан с изпълнението на операция и който е е изготвен за обществеността или за участниците, включително всяко присъствено или друго удостоверение, се посочва, че оперативната програма е била осъществена с подкрепата на ИМЗ.
Член 21
Техническа помощ
Специално разпределените средства за ИМЗ могат да бъдат взети предвид от държавите-членки при изчисляването на границата на общата сума на средствата по линия на фондовете, отпуснати на всяка държава-членка за техническа помощ.
Член 22
Финансова подкрепа
1. В решението на Комисията за приемане на дадена оперативна програма за всяка приоритетна ос се определя максималният размер на специално разпределените средства за ИМЗ и съответната подкрепа от ЕСФ като обща сума, както и по категории региони. За всяка приоритетна ос съответната подкрепа от ЕСФ трябва да бъде най-малко равностойна на подкрепата от специално разпределените средства за ИМЗ.
2. Въз основа на сумите, посочени в параграф 1, в решението на Комисията, посочено в параграф 1 се определя и съотношението между категориите региони за подкрепата от ЕСФ за всяка приоритетна ос.
3. Когато ИМЗ се изпълнява чрез конкретна приоритетна ос, която обхваща допустими региони от повече от една категория, по отношение на средствата от ЕСФ се прилага най-високата ставка на съфинансиране.
Изискването за национално съфинансиране не важи по отношение на специално разпределените средства за ИМЗ.
За всяка приоритетна ос общата ставка на съфинансирането, определена в решението на Комисията, посочено в параграф 1, се изчислява, като се взема предвид ставката на съфинансиране за средствата по линия на ЕСФ заедно със специално разпределените средства за ИМЗ.
Член 23
Финансово управление
В допълнение към член 130 от Регламент (ЕС) № 1303/2013, когато Комисията възстановява междинни плащания и изплаща окончателното салдо за ИМЗ по приоритетна ос, тя разпределя възстановяваните средства от бюджета на Съюза по равно между ЕСФ и специално разпределените средства за ИМЗ. Когато всички специално разпределени средства за ИМЗ са били възстановени, Комисията разпределя оставащото възстановяване от бюджета на Съюза към ЕСФ.
Комисията разпределя възстановяваните средства от ЕСФ между категориите региони съгласно съотношението, определено в член 22, параграф 2.
ГЛАВА V
ДЕЛЕГИРАНЕ НА ПРАВОМОЩИЯ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 24
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 14, параграф 1, се предоставя на Комисията от 21 декември 2013 г. до 31 декември 2020 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 14, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощията. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 14, параграф 1, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 25
Комитет съгласно член 163 от ДФЕС
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ЕСФ“), създаден в съответствие с член 163 от ДФЕС.
2. Членът на Комисията, натоварен да председателства Комитета за ЕСФ, може да делегира тази отговорност на старши служител на Комисията. Секретариатът на Комитета за ЕСФ се осигурява от Комисията.
3. Всяка държава-членка определя един правителствен представител, един представител на организациите на работниците, един представител на организациите на работодателите и по един техен заместник за максимален срок от седем години. При отсъствието на съответния член, заместникът получава автоматично право да участва в обсъжданията.
4. Комитетът за ЕСФ включва по един представител от всяка от организациите, представляващи съответно организациите на работниците и на работодателите на равнището на Съюза.
5. Комитетът за ЕСФ може да покани на заседанията си представители на Европейската инвестиционна банка и на Европейския инвестиционен фонд, както и на съответни организации на гражданското общество, които са без право на глас, ако дневният ред на заседанието налага тяхното участие.
6. Комитетът за ЕСФ:
а)
представя становища по проекти на решения на Комисията във връзка с оперативните програми и програмирането в случай на подкрепа от ЕСФ;
б)
представя становища по планираното използване на техническа помощ за дейностите, финансирани от ЕСФ, както и по други въпроси, от значение за ЕСФ, които оказват влияние върху изпълнението на стратегиите на равнището на Съюза;
в)
одобрява списъка с общите теми за транснационалното сътрудничество, предвидено в член 10, параграф 3.
7. Комитетът за ЕСФ може да излиза със становища по:
а)
въпроси, свързани с приноса на ЕСФ за изпълнението на стратегията „Европа 2020“;
б)
въпроси, свързани с Регламент (ЕС) № 1303/2013, които са от значение за ЕСФ;
в)
въпроси, свързани с ЕСФ, отнесени до него от Комисията, с изключение на въпросите, посочени в параграф 6.
8. Становищата на Комитета за ЕСФ се приемат с абсолютно мнозинство на подадените действителни гласове и се предоставят за сведение на Европейския парламент. Комисията информира Комитета за ЕСФ за това по какъв начин е отчела становищата му.
Член 26
Преходни разпоредби
1. Настоящият регламент не засяга нито продължаването, нито изменението, включително цялостната или частичната отмяна на помощта, одобрена от Комисията въз основа на Регламент (ЕО) № 1081/2006 или друг законодателен акт, приложим за тази помощ към 31 декември 2013 г. Посоченият регламент или друго приложимо законодателство впоследствие продължава да се прилага и след 31 декември 2013 г. по отношение на тази помощ или съответните операции до тяхното приключване.
2. Заявленията за получаване на помощ, подадени или одобрени съгласно Регламент (ЕО) № 1081/2006 преди 1 януари 2014 г., остават в сила.
Член 27
Отмяна
Без да се засягат разпоредбите, предвидени в член 26 от настоящия регламент, Регламент (ЕО) № 1081/2006 се отменя, считано от 1 януари 2014 г.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съобразно таблицата на съответствието, изложена в приложение III.
Член 28
Преглед
Европейският парламент и Съветът преразглеждат настоящия регламент не по-късно от 31 декември 2020 г. в съответствие с член 164 от ДФЕС.
Член 29
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2013 година
REGLAMENTO (UE) No 1304/2013 DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO
de 17 de diciembre de 2013
relativo al Fondo Social Europeo y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 1081/2006 del Consejo
EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 164,
Vista la propuesta de la Comisión Europea,
Previa transmisión del proyecto de acto legislativo a los Parlamentos nacionales,
Visto el dictamen del Comité Económico y Social Europeo (1),
Visto el dictamen del Comité de las Regiones (2),
De conformidad con el procedimiento legislativo ordinario,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (UE) no 1303/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (3) establece el marco de actuación del Fondo Social Europeo (FSE), del Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), del Fondo de Cohesión, del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER) y del Fondo Europeo Marítimo y de la Pesca y, en particular, sus objetivos temáticos, los principios y normas de su programación, su seguimiento y evaluación y su gestión y control. Es preciso, por lo tanto, especificar la misión y el ámbito de actuación del FSE, así como las correspondientes prioridades en materia de inversión, los objetivos temáticos y las disposiciones específicas relativas al tipo de actividades que pueden ser financiadas por el FSE.
(2)
El FSE debe mejorar las oportunidades de empleo, reforzar la inclusión social, luchar contra la pobreza, promover la educación, la adquisición de capacidades y el aprendizaje permanente y llevar a cabo políticas de inclusión activas, sostenibles y exhaustivas en el marco de las funciones que le asigna el artículo 162 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFUE); de este modo el FSE contribuirá a la cohesión económica, social y territorial de conformidad con lo dispuesto en el artículo 174 del TFUE. Según el artículo 9 del TFUE, el FSE debe «tener en cuenta las exigencias relacionadas con la promoción de un nivel de empleo elevado, con la garantía de una protección social adecuada, con la lucha contra la exclusión social y con un nivel elevado de educación, formación y protección de la salud humana».
(3)
El Consejo Europeo de 17 de junio de 2010 exhortó a que todas las políticas comunes, incluida la de cohesión, secundaran la estrategia Europa 2020 por un crecimiento inteligente, sostenible e integrador («estrategia Europa 2020»). Para poder ajustar sus objetivos a los de dicha estrategia, especialmente por lo que se refiere al empleo, la educación, la formación y la lucha contra la exclusión social, la pobreza y la discriminación, el FSE debe apoyar a los Estados miembros teniendo en cuenta las directrices integradas aplicables y las recomendaciones específicas por país pertinentes adoptadas conforme al artículo 121, apartado 2, y al artículo 148, apartado 4, del TFUE, y, cuando proceda, a escala nacional, los programas nacionales de reforma basados en las estrategias nacionales de empleo, los informes sociales nacionales, las estrategias nacionales de integración de la población romaní y las estrategias nacionales en materia de discapacidad. Debe contribuir asimismo a los aspectos pertinentes de la realización de las iniciativas emblemáticas, en particular la «Agenda de nuevas cualificaciones y empleos», la «Juventud en Movimiento» y la «Plataforma Europea contra la Pobreza y la Exclusión Social». El FSE también debe apoyar las actividades correspondientes a las iniciativas sobre la «Agenda digital» y la «Unión por la innovación».
(4)
La Unión se enfrenta a los desafíos estructurales derivados de la globalización de la economía, del cambio tecnológico, del creciente envejecimiento de la mano de obra y del déficit cada vez mayor de competencias profesionales y de mano de obra en determinados sectores y regiones. Dichos desafíos se han visto agravados por la crisis económica y financiera, que ha ocasionado un aumento del desempleo, especialmente entre los jóvenes y otras personas desfavorecidas, como inmigrantes y minorías.
(5)
El FSE debe centrarse en fomentar el empleo, mejorar el acceso al mercado de trabajo, prestando especial atención a las personas más alejadas del mismo, y apoyar la movilidad laboral voluntaria. El FSE debe apoyar igualmente el envejecimiento saludable y activo, también a través de formas innovadoras de organización del trabajo, promoviendo la salud y la seguridad en el trabajo y favoreciendo las posibilidades de conseguir empleo. Para mejorar el funcionamiento del mercado de trabajo mediante el fomento de la movilidad geográfica transnacional de los trabajadores, el FSE debe apoyar la actividad de los servicios europeos de empleo (EURES) en materia de contratación e información, así como de asesoramiento y orientación a nivel nacional y transfronterizo. Las operaciones financiadas con cargo al FSE deben cumplir lo dispuesto en el artículo 5, apartado 2, de la Carta de los Derechos Fundamentales de la Unión Europea, que establece que nadie podrá ser constreñido a realizar un trabajo forzado u obligatorio.
(6)
El FSE también debe favorecer la inclusión social y prevenir y combatir la pobreza con vistas a romper el ciclo de desventajas que pasan de generación en generación, lo que implica movilizar una serie de políticas destinadas a las personas más desfavorecidas independientemente de su edad, incluidos los niños, los trabajadores pobres y las mujeres de más edad. Debe prestarse atención a la participación de los solicitantes de asilo y los refugiados. El FSE puede usarse para mejorar el acceso a servicios de interés general asequibles, sostenibles y de alta calidad, en particular los servicios de atención sanitaria, de empleo y formación, los destinados a las personas sin hogar y los de asistencia extraescolar, cuidado infantil y prestación de cuidados de larga duración. Los servicios financiados pueden ser públicos, privados y/o basados en la comunidad, prestados por diferentes tipos de proveedores, en concreto administraciones públicas, sociedades privadas, empresas sociales, organizaciones no gubernamentales.
(7)
El FSE debe comprometerse a abordar la cuestión del abandono escolar y promover la igualdad de acceso a una educación de calidad, invertir en enseñanza y formación profesional, aumentar la importancia de los sistemas de educación y formación en el mercado laboral y mejorar la formación continua, incluyendo vías de formación formales, no formales e informales.
(8)
Además de esas prioridades, para mejorar el crecimiento económico y las oportunidades de empleo en las regiones y Estados miembros menos desarrollados, es preciso mejorar la eficacia de la administración pública a escala nacional y regional, así como su capacidad para actuar de forma participativa. Es preciso reforzar la capacidad institucional de las partes interesadas, incluidas las organizaciones no gubernamentales, que ponen en práctica las políticas de empleo, educación y formación y las políticas sociales, también en materia de lucha contra la discriminación.
(9)
La financiación con cargo a la prioridad de inversión «desarrollo local a cargo de las comunidades locales» puede destinarse a todos los objetivos temáticos fijados en el presente Reglamento. Las estrategias de desarrollo local a cargo de las comunidades locales financiadas por el FSE deben tener carácter inclusivo por lo que respecta a las personas desfavorecidas presentes en el territorio, tanto en términos de gobernanza del grupo de acción local como en relación con el contenido de la estrategia.
(10)
Al mismo tiempo, es fundamental apoyar la creación y la competitividad de las microempresas y las pequeñas y medianas empresas de la Unión y velar por que, mediante la adquisición de las adecuadas competencias profesionales y el aprovechamiento de las oportunidades de aprendizaje permanente, los ciudadanos puedan adaptarse a los nuevos desafíos que plantean la transición a una economía del conocimiento, la agenda digital y la transición a una economía de baja emisión de carbono y energéticamente más eficiente. Mediante la consecución de sus principales objetivos temáticos, el FSE debe contribuir a hacer frente a esos desafíos. En este contexto, el FSE debe apoyar la transición de la mano de obra entre la educación y el mundo laboral hacia empleos y competencias profesionales más «verdes», y debe abordar la escasez de competencias profesionales, especialmente en los sectores de la eficiencia energética, de las energías renovables y de los transportes sostenibles. El FSE también debe favorecer las competencias culturales y creativas. Los sectores socioculturales, creativos y culturales son importantes a la hora de abordar indirectamente los objetivos del FSE; por consiguiente, su potencial debe integrarse mejor en los proyectos y la programación del FSE.
(11)
Dada la imperiosa necesidad de hacer un esfuerzo por poner coto al desempleo juvenil en toda la Unión, es preciso crear una Iniciativa de Empleo Juvenil para las regiones más afectadas. Dicha Iniciativa debe ayudar, en esas regiones, a los jóvenes sin trabajo y no integrados en los sistemas de educación o formación que estén desempleados o inactivos, reforzando y agilizando de este modo la puesta en marcha de las actividades financiadas por el FSE. Es necesario asignar específicamente fondos complementarios a la Iniciativa de Empleo Juvenil, que deben igualarse a la financiación del FSE en las regiones más afectadas. Al centrarse principalmente en las personas antes que en las estructuras, la Iniciativa de Empleo Juvenil debe aspirar a completar otras operaciones financiadas con cargo al FSE y medidas nacionales destinadas a los jóvenes sin trabajo y no integrados en los sistemas de educación o formación, también a través de la aplicación de la Garantía Juvenil, en consonancia con la Recomendación del Consejo (4) de 22 de abril de 2013 sobre el establecimiento de la Garantía Juvenil, que dispone que todos los jóvenes deben recibir una buena oferta de empleo, educación continua y formación de aprendizaje o de prácticas durante el período de los cuatro meses siguientes a haberse quedado sin empleo o haber terminado la educación formal. La Iniciativa Juvenil puede también apoyar las acciones de lucha contra el abandono escolar. El acceso de los jóvenes, y de sus familias o personas a su cargo, a las prestaciones sociales no debe estar condicionado a su participación en la Iniciativa de Empleo Juvenil.
(12)
La Iniciativa de Empleo Juvenil debe integrarse plenamente en la programación del FSE; no obstante, en caso necesario, deben preverse disposiciones específicas adecuadas en relación con dicha Iniciativa con vistas a la consecución de sus objetivos. Es necesario simplificar y facilitar la aplicación de dicha iniciativa, en particular por lo que respecta a las disposiciones de gestión financiera y a las modalidades de concentración temática. Para garantizar una demostración y comunicación claras de los resultados de la Iniciativa, deben preverse disposiciones específicas en materia de seguimiento y evaluación, así como de información y publicidad. Las organizaciones juveniles deben participar en los debates de los comités de seguimiento relativos a la preparación y aplicación de la Iniciativa de Empleo Juvenil, incluida su evaluación.
(13)
El FSE debe contribuir a alcanzar los objetivos de la estrategia Europa 2020, garantizando una mayor concentración de la ayuda en las prioridades de la Unión. De conformidad con el artículo 92, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1303/2013 está establecido que una parte mínima de la financiación a título de la política de cohesión vaya destinada al FSE. Concretamente, el FSE debe aumentar su apoyo a la lucha contra la pobreza y la exclusión social mediante una asignación mínima reservada del 20 % del total de los recursos del FSE destinados a cada Estado miembro. También conviene delimitar el tipo y el número de las prioridades de inversión aplicables a la financiación del FSE en función del nivel de desarrollo de las regiones que reciban ayudas.
(14)
Para lograr un seguimiento más estrecho y una mejor evaluación de los resultados obtenidos a nivel de la Unión gracias a las medidas que apoya el FSE, es preciso establecer en el presente Reglamento unos indicadores comunes que permitan calibrar la ejecución y los resultados obtenidos. Estos indicadores deben corresponder a la prioridad de inversión y al tipo de acción financiada de conformidad con el presente Reglamento y con las disposiciones pertinentes del Reglamento (UE) no 1303/2013. Cuando sea necesario, dichos indicadores deben complementarse con indicadores de resultados y de ejecución específicos de los programas.
(15)
Se anima a los Estados miembros a que informen sobre el efecto de las inversiones del FSE en materia de igualdad de oportunidades, igualdad de acceso e integración de grupos marginados en todos los programas operativos.
(16)
Habida cuenta de las exigencias en materia de protección de datos aplicables a la recopilación y el almacenamiento de datos sensibles sobre los participantes, los Estados miembros y la Comisión deben evaluar periódicamente la eficacia, eficiencia e impacto de la ayuda del FSE en la promoción de la inclusión social y la lucha contra la pobreza, en particular por lo que respecta a personas desfavorecidas como las pertenecientes a la población romaní. Se anima a los Estados miembros a que informen sobre las iniciativas financiadas por el FSE, especialmente en relación con las comunidades marginales como la romaní y los inmigrantes, en los informes sociales nacionales anexos a sus programas nacionales de reforma.
(17)
La ejecución eficaz y eficiente de las medidas financiadas por el FSE depende de su correcta gestión y de la cooperación de todos los agentes socioeconómicos y territoriales interesados, teniendo en cuenta a los que actúan a escala regional y local, especialmente las asociaciones centrales que representan a las autoridades locales y regionales, la sociedad civil organizada, los interlocutores económicos y, especialmente, los agentes sociales y las organizaciones no gubernamentales. Es preciso, por lo tanto, que los Estados miembros garanticen la participación de los agentes sociales y de las organizaciones no gubernamentales en la gobernanza estratégica del FSE, desde la configuración de las prioridades de los programas operativos hasta la aplicación y evaluación de los resultados del FSE.
(18)
Los Estados miembros y la Comisión deben asimismo garantizar que la ejecución de las prioridades financiadas por el FSE contribuya a fomentar la igualdad entre hombres y mujeres de acuerdo con el artículo 8 del TFUE. Las evaluaciones realizadas han puesto de manifiesto la importancia de integrar los objetivos en materia de igualdad de género en todas las dimensiones y en todas las fases de la preparación, seguimiento, aplicación y evaluación de los programas operativos, de forma oportuna y coherente, así como de garantizar la adopción de medidas concretas de fomento de la igualdad de género, la independencia económica de las mujeres, la mejora de su educación y competencias profesionales y la reintegración de las mujeres víctimas de la violencia en el mercado de trabajo y en la sociedad.
(19)
De conformidad con el artículo 10 del TFUE, la ejecución de las prioridades financiadas por el FSE debe contribuir a luchar contra la discriminación por razón de sexo, origen racial o étnico, religión o convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual, prestando especial atención a quienes se enfrentan a múltiples discriminaciones. La discriminación por razón de sexo debe interpretarse en sentido amplio de manera que cubra otros aspectos relacionados con la dimensión de género en consonancia con la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de la Unión Europea. La aplicación de las prioridades financiadas por el FSE debe asimismo contribuir a promover la igualdad de oportunidades. El FSE debe respaldar el cumplimiento de las obligaciones de la Unión en virtud de la Convención de las Naciones Unidas sobre los Derechos de las Personas con Discapacidad por lo que se refiere, entre otros aspectos, a la educación, el trabajo, el empleo y la accesibilidad. El FSE debe asimismo promover la transición de una asistencia institucional a otra de ámbito local. El FSE no debe apoyar ninguna acción que favorezca la segregación o la exclusión social.
(20)
Apoyar la innovación social contribuye a que las políticas respondan mejor a los cambios sociales. El FSE debe fomentar y apoyar a empresas sociales y emprendedores innovadores, así como a proyectos innovadores asumidos por organizaciones no gubernamentales y otros agentes de la economía social. Concretamente, es imprescindible probar y evaluar todas las soluciones innovadoras antes de generalizarlas para mejorar la eficacia de las políticas y justificar las ayudas del FSE. Las soluciones innovadoras pueden incluir, siempre que se demuestre su eficacia, el desarrollo de una métrica social, como, por ejemplo, el etiquetado social.
(21)
La cooperación transnacional presenta un significativo valor añadido, por lo que debe contar con el apoyo de todos los Estados miembros, con la excepción de los casos debidamente justificados a la luz del principio de proporcionalidad. Es necesario también reforzar el papel de la Comisión en el intercambio de experiencias y en la coordinación de la aplicación de las iniciativas procedentes.
(22)
Para fomentar un enfoque integrado y global en términos de empleo e inclusión social, el FSE debe apoyar las asociaciones multisectoriales y territoriales.
(23)
La movilización de los agentes regionales y locales debe contribuir a alcanzar los objetivos principales de la estrategia Europa 2020. Para implicar activamente en la preparación y aplicación de los programas operativos a las autoridades regionales y locales, a las ciudades, a los agentes sociales y a las organizaciones no gubernamentales, se puede recurrir a pactos territoriales, a iniciativas locales por el empleo y la inclusión social, a estrategias comunitarias de desarrollo local sostenible e inclusivo en zonas rurales y urbanas y a estrategias de desarrollo urbano sostenible.
(24)
Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (UE) no 1303/2013, el carácter subvencionable del gasto debe determinarse a nivel nacional si bien con algunas excepciones respecto de las cuales han de establecerse disposiciones específicas en relación con el FSE.
(25)
Con el fin de simplificar el uso del FSE y reducir el riesgo de error, y teniendo en cuenta las especificidades de los proyectos financiados por este Fondo, procede asimismo establecer disposiciones complementarias de lo dispuesto en el Reglamento (UE) no 1303/2013 en relación con los gastos subvencionables.
(26)
La financiación mediante baremos estándar de costes unitarios, importes a tanto alzado y financiación a tipo fijo debe llevar a una simplificación para los beneficiarios y a la reducción de la carga administrativa para todos los socios de proyectos del FSE.
(27)
Es importante asegurar una sólida gestión financiera de cada programa operativo, así como su ejecución de la manera más efectiva y sencilla posible para los usuarios. Los Estados miembros deben abstenerse de añadir normas que compliquen el uso de los fondos por parte de los beneficiarios.
(28)
Asimismo, es preciso instar a los Estados miembros y a las regiones a hacer uso del FSE mediante los oportunos instrumentos financieros con el fin de ayudar, por ejemplo, a los estudiantes, a la creación de empleo, a la movilidad de los trabajadores, a la inclusión social y al emprendimiento social.
(29)
El FSE debe complementar otros programas de la Unión y deben generarse estrechas sinergias entre el FSE y otros instrumentos de financiación de la Unión.
(30)
La inversión en capital humano es el principal instrumento en el que se puede apoyar la Unión para garantizar su competitividad a escala internacional y la recuperación sostenible de su economía. Ningún tipo de inversión puede dar lugar a reformas estructurales si no va acompañado de una estrategia coherente de desarrollo del capital humano que fomente el crecimiento. Es necesario, por lo tanto, velar por que, en el periodo de programación 2014-2020 los recursos destinados a mejorar las competencias y elevar los niveles de empleo permitan llevar a cabo acciones de una envergadura adecuada.
(31)
Deben delegarse en la Comisión los poderes para adoptar actos con arreglo al artículo 290 del TFUE por lo que respecta a la definición de los baremos estándar de costes unitarios, las cantidades a tanto alzado y su importe máximo en función de los diferentes tipos de proyectos. Reviste especial importancia que la Comisión lleve a cabo las consultas oportunas durante la fase preparatoria, en particular con expertos. Al preparar y elaborar actos delegados, la Comisión debe garantizar que los documentos pertinentes se transmitan al Parlamento Europeo y al Consejo de manera simultánea, oportuna y adecuada.
(32)
El Comité establecido en el artículo 163 del TFUE debe asistir a la Comisión en la administración del FSE.
(33)
Dado que el presente Reglamento sustituye al Reglamento (CE) no 1081/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo (5), procede derogar este último. No obstante, el presente Reglamento no debe afectar a la continuación o modificación de cualquier ayuda aprobada por la Comisión sobre la base del Reglamento (CE) no 1081/2006 o de cualquier otra legislación aplicable a dicha ayuda a fecha de 31 de diciembre de 2013. Después de esta fecha, dicho reglamento u otra legislación aplicable deben, en consecuencia, seguir aplicándose a esa ayuda o a las operaciones de que se trate hasta su conclusión. Las solicitudes de ayuda presentadas o aprobadas al amparo del Reglamento (CE) no 1081/2006 deben seguir siendo válidas.
HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1
Objeto
El presente Reglamento establece las misiones del Fondo Social Europeo (en lo sucesivo, el «FSE»), incluida la Iniciativa de Empleo Juvenil, el ámbito de sus ayudas, disposiciones específicas y las categorías de gastos subvencionables.
Artículo 2
Misiones
1. El FSE promoverá unos niveles elevados de empleo y de calidad del empleo, mejorará el acceso al mercado laboral, fomentará la movilidad geográfica y profesional de los trabajadores y facilitará su adaptación al cambio industrial y a los cambios de los sistemas de producción necesarios para garantizar un desarrollo sostenible, propiciará un elevado nivel de educación y formación para todos y apoyará la transición de la educación al empleo entre los jóvenes, luchará contra la pobreza, auspiciará la inclusión social y fomentará la igualdad de género, la no discriminación y la igualdad de oportunidades, contribuyendo de esta forma a dar respuesta a las prioridades de la Unión en materia de mejora de la cohesión económica, social y territorial.
2. El FSE cumplirá las misiones establecidas en el apartado 1 respaldando a los Estados miembros en la consecución de las prioridades y objetivos principales de la estrategia de la Unión para un crecimiento inteligente, sostenible e integrador («estrategia Europa 2020») y permitiéndoles afrontar sus retos específicos por lo que respecta al logro de los objetivos de dicha estrategia. El FSE apoyará la concepción y aplicación de políticas y medidas en relación con sus misiones, teniendo en cuenta las Directrices Integradas pertinentes y las correspondientes recomendaciones específicas por país adoptadas de conformidad con el artículo 121, apartado 2, y el artículo 148, apartado 4, del TFUE y, cuando proceda, a escala nacional, los programas nacionales de reforma, así como otros informes y estrategias nacionales aplicables.
3. El FSE beneficiará a los ciudadanos y, especialmente, a las personas desfavorecidas, como los desempleados de larga duración, las personas con discapacidad, los inmigrantes, las minorías étnicas, las comunidades marginadas y las personas de cualquier edad que sufren pobreza y exclusión social. El FSE también prestará ayuda a trabajadores, a empresas, incluidos los agentes de la economía social, y a emprendedores, así como a sistemas y estructuras, con el fin de facilitar su adaptación a los nuevos retos, incluida una mayor adecuación de las cualificaciones profesionales, y fomentar una buena gobernanza, el progreso social y la aplicación de reformas, especialmente en el ámbito del empleo, la educación, la formación y las políticas sociales.
Artículo 3
Ámbito de aplicación
1. De conformidad con los objetivos temáticos fijados en el artículo 9, párrafo primero, puntos 8, 9, 10 y 11, del Reglamento (UE) no 1303/2013, que se corresponden con las letras a), b), c) y d) del presente apartado, y de acuerdo con sus misiones, el FSE respaldará las siguientes prioridades de inversión:
a)
En relación con el objetivo temático «Promover la sostenibilidad y la calidad en el empleo y favorecer la movilidad laboral»:
i)
el acceso al empleo por parte de los demandantes de empleo y de las personas inactivas, incluidos los desempleados de larga duración y las personas alejadas del mercado laboral, así como las iniciativas de empleo locales y el fomento de la movilidad laboral;
ii)
la integración sostenible en el mercado de trabajo de los jóvenes, en particular de aquellos sin trabajo y no integrados en los sistemas de educación o formación, así como los jóvenes que corren el riesgo de sufrir exclusión social y los procedentes de comunidades marginadas, también a través de la aplicación de la Garantía Juvenil;
iii)
el trabajo por cuenta propia, el espíritu emprendedor y la creación de empresas, incluidas las microempresas y las pequeñas y medianas empresas innovadoras;
iv)
la igualdad entre hombres y mujeres en todos los ámbitos, incluidos el acceso al empleo, la progresión en la carrera profesional, la conciliación de la vida laboral y la vida privada y la promoción de igual remuneración por igual trabajo;
v)
la adaptación de los trabajadores, las empresas y los empresarios al cambio;
vi)
el envejecimiento saludable y activo;
vii)
la modernización de las instituciones del mercado de trabajo, como los servicios de empleo públicos y privados, y la mejora de la respuesta a las necesidades del mercado laboral, también a través de medidas que aumenten la movilidad laboral transnacional, así como a través de programas de movilidad y una mejor cooperación entre instituciones y partes interesadas correspondientes.
b)
En relación con el objetivo temático «Promover la inclusión social, luchar contra la pobreza y cualquier forma de discriminación»:
i)
la inclusión activa, también con vistas a promover la igualdad de oportunidades, así como la participación activa y la mejora de la posibilidad de encontrar un empleo;
ii)
la integración socioeconómica de comunidades marginadas tales como la de la población romaní;
iii)
la lucha contra todas las formas de discriminación y la promoción de la igualdad de oportunidades;
iv)
el acceso a servicios asequibles, sostenibles y de calidad, incluidos los servicios sanitarios y sociales de interés general;
v)
el fomento del emprendimiento social y de la integración profesional en las empresas sociales, así como de la economía social y solidaria, a fin de facilitar el acceso al empleo;
vi)
las estrategias de desarrollo local a cargo de las comunidades locales.
c)
En relación con el objetivo temático «Invertir en educación, formación y formación profesional para la adquisición de capacidades y el aprendizaje permanente»:
i)
la reducción y la prevención del abandono escolar temprano y el fomento de la igualdad de acceso a una educación infantil, primaria y secundaria de buena calidad, incluidos los itinerarios de aprendizaje formales, no formales e informales encaminados a permitir la reintegración en el proceso de educación y formación;
ii)
la mejora de la calidad, la eficacia y la accesibilidad de la educación superior y ciclos equivalentes con el fin de mejorar la participación y el nivel de instrucción, especialmente para los grupos desfavorecidos;
iii)
la mejora de la igualdad de acceso al aprendizaje permanente para todos los grupos de edad en estructuras formales, no formales e informales y de los conocimientos, las competencias profesionales y las capacidades de los trabajadores, así como la promoción de itinerarios de aprendizaje flexibles, también a través de la orientación profesional y la convalidación de las competencias adquiridas;
iv)
la mejora de la adecuación al mercado de trabajo de los sistemas de educación y formación, facilitando la transición de la educación al empleo y reforzando los sistemas de enseñanza y formación profesional, así como su calidad, también a través de mecanismos de anticipación de las necesidades en materia de competencias, la adaptación de los programas de estudios y la creación y el desarrollo de sistemas de aprendizaje en un entorno laboral, incluidos los sistemas de formación dual y los programas de prácticas.
d)
En relación con el objetivo temático «Mejorar la capacidad institucional de las autoridades públicas y las partes interesadas y la eficiencia de la administración pública»:
i)
la inversión en capacidad institucional y en eficacia de las administraciones y servicios públicos a escala nacional, regional y local, con el fin de introducir reformas y mejoras en la reglamentación y la gestión.
Esta prioridad en materia de inversión es aplicable únicamente en los Estados miembros que puedan optar a una ayuda del Fondo de Cohesión o en los Estados miembros que tengan una o más regiones NUTS de nivel 2 contempladas en el artículo 90, apartado 2, letra a), del Reglamento (UE) no 1303/2013;
ii)
el desarrollo de capacidades de todos los agentes competentes en materia de educación, aprendizaje permanente, formación y empleo y políticas sociales, también a través de pactos territoriales y sectoriales para introducir reformas a nivel nacional, regional y local.
2. Mediante las prioridades en materia de inversión enumeradas en el apartado 1, el FSE contribuirá también a lograr los demás objetivos temáticos que figuran en el artículo 9, párrafo primero, del Reglamento (UE) no 1303/2013:
a)
apoyando el cambio a una economía de baja emisión de carbono, adaptada al cambio climático, que haga un uso eficaz de los recursos y sea medioambientalmente sostenible mediante la mejora de los sistemas de educación y formación que se precisan para la adaptación de las capacidades y cualificaciones necesarias, la mejora de las competencias profesionales y la creación de nuevos puestos de trabajo en sectores relacionados con el medio ambiente y la energía;
b)
mejorando la accesibilidad y el uso y calidad de las tecnologías de la información y de la comunicación mediante la alfabetización digital y el aprendizaje virtual, y las inversiones en el ámbito de la inclusión electrónica, de las competencias digitales y de las competencias empresariales afines;
c)
mejorando la investigación, el desarrollo tecnológico y la innovación mediante el desarrollo de estudios de postgrado y competencias empresariales, la formación de investigadores, las actividades en red y las asociaciones entre instituciones de enseñanza superior, centros tecnológicos y de investigación y empresas;
d)
mejorando la competitividad y la sostenibilidad a largo plazo de las pequeñas y medianas empresas mediante el fomento de su adaptabilidad y la de los empresarios y trabajadores e invirtiendo más en capital humano, así como apoyando a los centros de enseñanza y formación profesional con una orientación práctica.
Artículo 4
Coherencia y concentración temática
1. Los Estados miembros velarán por que la estrategia y las medidas que figuran en los programas operativos estén en consonancia con, y respondan a, los desafíos mencionados tanto en los programas nacionales de reforma como, cuando proceda, en otras estrategias nacionales de lucha contra el desempleo, la pobreza y la exclusión social, así como en las recomendaciones del Consejo adoptadas de conformidad con el artículo 148, apartado 4, del TFUE, con el fin de contribuir a la consecución de los objetivos globales de la estrategia Europa 2020 sobre empleo, educación y reducción de la pobreza.
2. Se asignará al objetivo temático «Promover la inclusión social, luchar contra la pobreza y cualquier tipo de discriminación» mencionado en el artículo 9, párrafo primero, punto 9, del Reglamento (UE) no 1303/2013 como mínimo el 20 % del total de los recursos del FSE destinados a cada Estado miembro.
3. Los Estados miembros velarán por la concentración temática con arreglo a las siguientes modalidades:
a)
en las regiones más desarrolladas, los Estados miembros concentrarán, al menos, el 80 % de la dotación del FSE asignada a cada programa operativo en un máximo de cinco de las prioridades de inversión mencionadas en el artículo 3, apartado 1;
b)
en las regiones en transición, los Estados miembros concentrarán, al menos, el 70 % de la dotación del FSE asignada a cada programa operativo en un máximo de cinco de las prioridades de inversión mencionadas en el artículo 3, apartado 1;
c)
en las regiones menos desarrolladas, los Estados miembros concentrarán, al menos, el 60 % de la dotación del FSE asignada a cada programa operativo en un máximo de cinco de las prioridades de inversión mencionadas en el artículo 3, apartado 1.
4. Los ejes prioritarios a que hace referencia el artículo 11, apartado 1, quedarán excluidos del cálculo de los porcentajes indicados en los apartados 2 y 3 del presente artículo.
Artículo 5
Indicadores
1. Se hará uso de los indicadores comunes de ejecución y de resultados establecidos en el anexo I del presente Reglamento y, cuando proceda, de indicadores específicos de los programas de conformidad con el artículo 27, apartado 4, y con el artículo 96, apartado 2, letra b), incisos ii) y iv), del Reglamento (UE) no 1303/2013. Todos los indicadores comunes de ejecución y de resultados se notificarán para todas las prioridades de inversión. Los indicadores de resultados establecidos en el anexo II del presente Reglamento se notificarán de conformidad con el apartado 2 del presente artículo. Siempre que proceda, los datos se desglosarán por género.
Por lo que respecta a los indicadores de ejecución comunes y específicos de los programas, los valores de referencia quedarán fijados a cero. Cuando así lo exija la naturaleza de las operaciones subvencionadas, se fijarán para 2023 valores objetivo cuantificados y acumulativos para dichos indicadores. Los indicadores de ejecución se expresarán en cifras absolutas.
Por lo que respecta a dichos indicadores de resultados comunes y específicos de los programas para los que se haya fijado un valor objetivo cuantificado y acumulativo para 2023, los valores de referencia se fijarán usando los últimos datos disponibles u otras fuentes de información pertinentes. Los indicadores de resultados específicos de los programas y los objetivos asociados podrán expresarse en términos cuantitativos o cualitativos.
2. Además de lo dispuesto en el apartado 1, los indicadores de resultados establecidos en el anexo II del presente Reglamento se utilizarán en todas las operaciones financiadas con arreglo a la prioridad de inversión a que se refiere el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), para la aplicación de la Iniciativa de Empleo Juvenil. Todos los indicadores establecidos en el anexo II del presente Reglamento se vincularán a un objetivo acumulativo y cuantificado para 2023 y a un valor de referencia.
3. Junto con los informes anuales de ejecución, cada autoridad de gestión remitirá por medios electrónicos y en forma estructurada los datos referentes a cada eje prioritario desglosados por prioridades de inversión. Dichos datos se presentarán para las categorías de intervención contempladas en el artículo 96, apartado 2, letra b), inciso vi), del Reglamento (UE) no 1303/2013 y para los indicadores de ejecución y de resultados. No obstante lo dispuesto en el artículo 50, apartado 2, del Reglamento (UE) no 1303/2013, los datos transmitidos para los indicadores de ejecución y de resultados se referirán a valores relativos a operaciones ejecutadas parcial o totalmente.
CAPÍTULO II
DISPOSICIONES ESPECÍFICAS SOBRE LA PROGRAMACIÓN Y LA EJECUCIÓN
Artículo 6
Participación de los socios
1. La participación de los socios a que se refiere el artículo 5 del Reglamento (UE) no 1303/2013 en la ejecución de los programas operativos podrá adoptar la forma de subvenciones globales según lo dispuesto en el artículo 123, apartado 7, del Reglamento (UE) no 1303/2013. En tal caso, el programa operativo especificará cuál es la parte del programa operativo que corresponde a la subvención global, incluida la dotación financiera indicativa de cada eje prioritario.
2. Con el fin de fomentar la adecuada participación de los agentes sociales en las medidas subvencionadas por el FSE, las autoridades responsables de la gestión de un programa operativo en una de las regiones definidas en el artículo 90, apartado 2, letras a) o b), del Reglamento (UE) no 1303/2013 o en un Estado miembro que pueda optar a una ayuda del Fondo de Cohesión garantizarán que, según las necesidades, una parte apropiada de los recursos del FSE se destine a actividades de desarrollo de capacidades a través de formación, medidas de creación de redes y fortalecimiento del diálogo social, y a actividades realizadas conjuntamente por los agentes sociales.
3. Con el fin de fomentar la adecuada participación de las organizaciones no gubernamentales y su acceso a las medidas subvencionadas por el FSE, en particular en los ámbitos de la inclusión social, la igualdad de género y la igualdad de oportunidades, las autoridades responsables de la gestión de un programa operativo en una de las regiones definidas en el artículo 90, apartado 2, letras a) o b), del Reglamento (UE) no 1303/2013 o en los Estados miembros que puedan optar a una ayuda del Fondo de Cohesión destinarán una parte importante de los recursos del FSE a actividades de desarrollo de las capacidades de las organizaciones no gubernamentales.
Artículo 7
Fomento de la igualdad entre hombres y mujeres
Los Estados miembros y la Comisión fomentarán la igualdad entre hombres y mujeres mediante la integración a que se refiere el artículo 7 del Reglamento (UE) no 1303/2013 a lo largo de la preparación, ejecución, seguimiento y evaluación de los programas operativos. A través del FSE, los Estados miembros y la Comisión apoyarán también las medidas específicas contempladas en cualquiera de las prioridades de inversión a que se refiere el artículo 3 del presente Reglamento, en particular su apartado 1, letra a), inciso iv), con el fin de mejorar la participación sostenible y promover la incorporación de las mujeres al empleo, luchar así contra la feminización de la pobreza, reducir la segregación por motivos de sexo, combatir los estereotipos de género en el mercado de trabajo y en la educación y la formación y promover la conciliación de la vida laboral y la vida privada de todas las personas, así como el reparto equitativo de las responsabilidades familiares entre mujeres y hombres.
Artículo 8
Fomento de la igualdad de oportunidades y de la no discriminación
La Comisión y los Estados miembros fomentarán la igualdad de oportunidades para todos, sin discriminación por razón de sexo, raza u origen étnico, religión o convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual, mediante la integración del principio de no discriminación tal como se establece en el artículo 7 del Reglamento (UE) no 1303/2013. Los Estados miembros y la Comisión también apoyarán, a través del FSE, las medidas específicas contempladas en cualquiera de las prioridades de inversión a que se refiere el artículo 3, y en particular su apartado 1, letra b), inciso iii), del presente Reglamento. Dichas medidas estarán encaminadas a luchar contra todo tipo de discriminación, así como a mejorar la accesibilidad de las personas que tengan alguna discapacidad, con el fin de favorecer la integración en el empleo, la educación y la formación y reforzar así la inclusión social, reduciendo las desigualdades en términos de nivel educativo y estado de salud y facilitando la transición de unos servicios institucionales a otros de ámbito local, en particular para aquellos que sufren múltiples discriminaciones.
Artículo 9
Innovación social
1. El FSE promoverá la innovación social en todos los sectores correspondientes a su ámbito de aplicación según se define en el artículo 3 del presente Reglamento, con el fin de ensayar, evaluar y generalizar soluciones innovadoras, también a nivel local o regional, con el fin de hacer frente a las necesidades sociales, en colaboración con todos los socios pertinentes y, en particular, con los agentes sociales.
2. Los Estados miembros precisarán, ya sea en sus programas operativos o en una etapa posterior durante la ejecución, los ámbitos en materia de innovación social que correspondan a las necesidades específicas de los Estados miembros.
3. La Comisión facilitará la mejora de las capacidades en materia de innovación social apoyando el aprendizaje mutuo, la creación de redes y la difusión y promoción de buenas prácticas y metodologías.
Artículo 10
Cooperación transnacional
1. Los Estados miembros apoyarán la cooperación transnacional con el objetivo de promover el aprendizaje mutuo, aumentando así la eficacia de las políticas financiadas por el FSE. En dicha cooperación transnacional participarán socios de como mínimo dos Estados miembros.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, los Estados miembros que cuenten con un único programa operativo financiado por el FSE o con un único programa operativo plurifondo podrán, con carácter excepcional, optar por no apoyar las acciones de cooperación transnacional, en casos debidamente justificados y teniendo en cuenta el principio de proporcionalidad.
3. Los Estados miembros, en colaboración con los socios pertinentes, podrán seleccionar temas para la cooperación transnacional de una lista de temas comunes propuesta por la Comisión y aprobada por el Comité a que se refiere el artículo 25, o seleccionar otros temas que se ajusten a sus necesidades específicas.
4. La Comisión facilitará la cooperación transnacional en los temas comunes mencionados de la lista a que se refiere el apartado 3 y, cuando proceda, en temas escogidos por los Estados miembros, mediante el aprendizaje mutuo y medidas coordinadas o conjuntas. Concretamente, la Comisión creará una plataforma a escala de la UE para facilitar la creación de asociaciones transnacionales, el intercambio de experiencias, la mejora de las capacidades y la creación de redes, así como la capitalización y la divulgación de los resultados. Además, la Comisión creará un marco coordinado de ejecución, que incluirá una serie de criterios comunes en función de los cuales poder optar a una subvención, los tipos de medidas y su calendario, así como un enfoque metodológico común para el seguimiento y la evaluación de dichas medidas con vistas a facilitar la cooperación transnacional.
Artículo 11
Disposiciones específicas del FSE para los programas operativos
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 96, apartado 1, del Reglamento (UE) no 1303/2013, los programas operativos podrán establecer los ejes prioritarios de la innovación social y de la cooperación transnacional a que se refieren los artículos 9 y 10 del presente Reglamento.
2. No obstante lo dispuesto en el artículo 120, apartado 3, del Reglamento (UE) no 1303/2013, el porcentaje máximo de cofinanciación para un eje prioritario se incrementará en diez puntos porcentuales, pero sin superar el 100 %, cuando el eje prioritario esté dedicado en su totalidad a la innovación social o a la cooperación transnacional o a una combinación de ambas.
3. Además de lo dispuesto en el artículo 96, apartado 3, del Reglamento (UE) no 1303/2013, los programas operativos establecerán asimismo la contribución de las actuaciones planificadas subvencionadas por el FSE a:
a)
los objetivos temáticos mencionados en el artículo 9, párrafo primero, puntos 1 a 7, del Reglamento (UE) no 1303/2013 por cada eje prioritario según proceda;
b)
la innovación social y a la cooperación transnacional a que se refieren los artículos 9 y 10 del presente Reglamento cuando no formen parte de un eje prioritario concreto.
Artículo 12
Disposiciones concretas sobre el tratamiento de las peculiaridades territoriales
1. El FSE podrá financiar estrategias de desarrollo local a cargo de las comunidades locales en zonas urbanas y rurales con arreglo a los artículos 32, 33 y 34 del Reglamento (UE) no 1303/2013, pactos territoriales e iniciativas locales de empleo, incluido el empleo juvenil, y actuaciones en materia de educación y de inclusión social, así como inversiones territoriales integradas según se contemplan en el artículo 36 del Reglamento (UE) no 1303/2013.
2. Como complemento de las intervenciones del FEDER a que se refiere el artículo 7 del Reglamento (UE) no 1301/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo (6), el FSE podrá apoyar un desarrollo urbano sostenible mediante estrategias que incluyan actuaciones integradas para hacer frente a los desafíos sociales, medioambientales y económicos con que se enfrentan las zonas urbanas establecidas por los Estados miembros sobre la base de los principios establecidos en sus respectivos acuerdos de colaboración.
CAPÍTULO III
DISPOSICIONES CONCRETAS SOBRE GESTIÓN FINANCIERA
Artículo 13
Subvencionabilidad del gasto
1. El FSE contribuirá a financiar todo gasto subvencionable que, a tenor de lo dispuesto en el artículo 120, apartado 2, letra b), del Reglamento (UE) no 1303/2013, pueda incluir cualquier tipo de recurso financiero con el que hayan contribuido colectivamente empresarios y trabajadores.
2. El FSE podrá financiar los gastos ocasionados por los proyectos que tengan lugar fuera de la zona de intervención del programa, pero dentro de la Unión siempre que se cumplan las dos condiciones siguientes:
a)
que la operación se realice en beneficio de la zona en la que interviene el programa;
b)
que las obligaciones de las autoridades con respecto del programa operativo en relación con la gestión, el control y la auditoría de la operación sean llevadas a cabo por las autoridades responsables del programa operativo en virtud del cual se financia la operación o que lleguen a acuerdos con las autoridades del Estado miembro en el que se lleve a cabo la operación siempre que en ese Estado miembro se cumplan las obligaciones en relación con la gestión, el control y la auditoría de la operación.
3. Dentro del límite del 3 % del presupuesto de un programa operativo del FSE o la parte correspondiente al FSE de un programa operativo plurifondo, los gastos efectuados fuera de la Unión podrán optar a una contribución del FSE siempre que se refieran a objetivos temáticos establecidos en el artículo 3, apartado 1, letras a) o c), y siempre que el comité de seguimiento correspondiente haya dado su consentimiento a la operación o tipos de operaciones de que se trate.
4. Además de los gastos contemplados en el artículo 69, apartado 3, del Reglamento (UE) no 1303/2013, la adquisición de infraestructuras, terrenos y bienes inmuebles tampoco podrá beneficiarse de una contribución del FSE.
5. Las contribuciones en especie, en forma de indemnizaciones o salarios abonados por un tercero en beneficio de los participantes en una operación, podrán optar a una contribución del FSE siempre que las contribuciones en especie se hayan efectuado con arreglo a la normativa nacional, incluidas las normas contables, y no superen el coste soportado por dicho tercero.
Artículo 14
Opciones de costes simplificados
1. Además de las opciones a que se refiere el artículo 67 del Reglamento (UE) no 1303/2013, la Comisión podrá reembolsar los gastos pagados por los Estados miembros sobre la base de baremos estándar de costes unitarios y de importes a tanto alzado por ella definidas. Los importes calculados sobre esa base se considerarán ayudas públicas pagadas a los beneficiarios y gastos con derecho a optar a una subvención a los efectos de la aplicación del Reglamento (UE) no 1303/2013.
A efectos del párrafo primero, se conferirán poderes a la Comisión para adoptar, de conformidad con el procedimiento mencionado en el artículo 24, actos delegados relacionados con el tipo de proyectos subvencionables, la definición de los baremos estándar de costes unitarios y de importes a tanto alzado y sus cuantías máximas, que podrán ajustarse con arreglo a los métodos que se decidan de común acuerdo, teniendo debidamente en cuenta la experiencia adquirida en el anterior período de programación.
La auditoría financiera tendrá por único objeto verificar que se cumplen las condiciones de los reembolsos por parte de la Comisión sobre la base de los baremos estándar de costes unitarios y de los importes a tanto alzado.
Cuando se recurra a financiación basada en baremos estándar de costes unitarios y de importes a tanto alzado de conformidad con el párrafo primero, el Estado miembro podrá recurrir a sus propias prácticas contables para subvencionar los proyectos. A efectos del presente Reglamento y del Reglamento (UE) no 1303/2013, dichas prácticas contables y los importes resultantes no serán objeto de auditoría por parte la autoridad auditora ni por la Comisión.
2. Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 67, apartado 1, letra d), y apartado 5, letra d), del Reglamento (UE) no 1303/2013, se podrá utilizar un importe a tanto alzado de hasta el 40 % de los costes directos de personal subvencionables para financiar el resto de los costes subvencionables de la operación, sin que el Estado miembro esté obligado a efectuar cálculo alguno para determinar la tasa aplicable.
3. Además de los métodos establecidos en el artículo 67, apartado 5, del Reglamento (UE) no 1303/2013, siempre que la ayuda pública destinada a subvenciones y asistencia reembolsable no exceda de 100 000 EUR, los importes a que se refiere el artículo 67, apartado 1, letras b), c) y d), del Reglamento (UE) no … podrán calcularse individualmente en función de un proyecto de presupuesto acordado previamente por la autoridad de gestión.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 67, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1303/2013, las subvenciones y la asistencia reembolsable que beneficien de una ayuda pública no superior a 50 000 EUR adoptarán la forma de baremos estándar de costes unitarios o de importes a tanto alzado de acuerdo con el apartado 1 del presente artículo o con el artículo 67 del Reglamento (UE) no 1303/2013, o de financiación a tipo fijo de acuerdo con el artículo 67 del Reglamento (UE) no 1303/2013, salvo en el caso de operaciones que beneficien de ayudas en el marco de un régimen de ayudas de Estado. Cuando se aplique la financiación a tipo fijo, las categorías de costes utilizadas para el cálculo del tipo podrán reembolsarse de conformidad con el artículo 67, apartado 1, letra a), del Reglamento (UE) no 1303/2013.
Artículo 15
Instrumentos financieros
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 37 del Reglamento (UE) no 1303/2013, el FSE podrá financiar las medidas y políticas que correspondan a su ámbito de aplicación mediante instrumentos financieros, incluidos los microcréditos y los fondos de garantía.
CAPÍTULO IV
INICIATIVA DE EMPLEO JUVENIL
Artículo 16
Iniciativa de Empleo Juvenil
La Iniciativa de Empleo Juvenil respaldará la lucha contra el desempleo juvenil en las regiones elegibles de la Unión mediante el apoyo a las medidas previstas en el artículo 3, apartado 1, letra a), inciso ii), del presente Reglamento. La Iniciativa de Empleo Juvenil se destinará a todos los jóvenes menores de 25 años sin trabajo y no integrados en los sistemas de educación o formación que residan en las regiones elegibles y que se hallen inactivos o desempleados, incluidos los desempleados de larga duración, estén inscritos o no como solicitantes de empleo. Los Estados miembros podrán decidir con carácter voluntario ampliar el grupo destinatario para incluir a jóvenes menores de 30 años.
A efectos de la Iniciativa de Empleo Juvenil para 2014-2015, por «regiones elegibles» se entenderá las regiones NUTS de nivel 2 cuyas tasas de desempleo juvenil para los jóvenes de entre 15 y 24 años hayan sido superiores al 25 % en 2012 y, en el caso de los Estados miembros en que la tasa de desempleo juvenil haya aumentado en más de un 30 % en 2012, las regiones NUTS de nivel 2 cuyas tasas de desempleo juvenil hayan sido superiores al 20 % en 2012.
Los recursos destinados a la Iniciativa de Empleo Juvenil podrán revisarse al alza para los años 2016 a 2020 en el marco del procedimiento presupuestario de conformidad con el artículo 14 del Reglamento (UE) no 1611/2013. Para determinar las regiones elegibles en el marco de la Iniciativa de Empleo Juvenil para el período 2016-2020, la referencia en el párrafo segundo a los datos de 2012 se entenderá hecha a los últimos datos anuales disponibles. El desglose por Estado miembro de los recursos adicionales se someterá al mismo procedimiento que la asignación específica inicial de conformidad con el anexo VIII del Reglamento (UE) no 1303/2013.
Los Estados miembros podrán decidir, de acuerdo con la Comisión, que se asigne un importe no superior al 10 % de los fondos de la Iniciativa de Empleo Juvenil a jóvenes que residan en las subregiones que registren altos niveles de desempleo juvenil y no estén incluidas entre las regiones NUTS de nivel 2 elegibles.
Artículo 17
Concentración temática
La asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil no se tendrá en cuenta en el cálculo de la concentración temática a que se refiere el artículo 4.
Artículo 18
Programación
De conformidad con el artículo 96 del Reglamento (UE) no 1303/2013, la Iniciativa de Empleo Juvenil forma parte de la programación del FSE. Cuando proceda, los Estados miembros establecerán en sus acuerdos de colaboración y programas operativos las modalidades de la programación de la Iniciativa de Empleo Juvenil.
Las modalidades de la programación podrán adoptar una o más de las formas siguientes:
a)
un programa operativo específico;
b)
un eje prioritario específico en el marco de un programa operativo;
c)
una parte de uno o más ejes prioritarios.
Los artículos 9 y 10 del presente Reglamento se aplicarán también a la Iniciativa de Empleo Juvenil.
Artículo 19
Seguimiento y evaluación
1. Además de las funciones que le atribuye el artículo 110 del Reglamento (UE) no 1303/2013, el comité de seguimiento examinará al menos una vez al año la ejecución de la Iniciativa de Empleo Juvenil en el marco del programa operativo y los avances logrados en la consecución de sus objetivos.
2. Los informes anuales de ejecución y el informe final contemplados en el artículo 50, apartados 1 y 2, del Reglamento (UE) no 1303/2013 incluirán información adicional sobre la ejecución de la Iniciativa de Empleo Juvenil. La Comisión transmitirá al Parlamento Europeo un resumen de dichos informes, tal y como se contempla en el artículo 53, apartado 1, del Reglamento (UE) no 1303/2013.
La Comisión asistirá al debate anual del Parlamento Europeo sobre dichos informes.
3. A partir de abril de 2015 y en los años posteriores, al mismo tiempo que el informe anual de ejecución a que se refiere el artículo 50, apartados 1 y 2, del Reglamento (UE) no 1303/2013, la autoridad de gestión remitirá por medios electrónicos a la Comisión datos estructurados referentes a cada uno de los ejes prioritarios, o parte de ellos, que apoyen la Iniciativa de Empleo Juvenil. Los datos indicadores que se remitan se referirán a los indicadores que se establecen en los anexos I y II del presente Reglamento y, en su caso, a los indicadores específicos del programa. Dichos datos se referirán a las operaciones parcial o totalmente ejecutadas.
4. Los informes de ejecución anuales a que se refiere el artículo 50, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1303/2013 o, en su caso, el informe de evolución a que se refiere el artículo 111, apartado 4, del Reglamento (UE) no 1303/2013 y el informe de ejecución anual presentado a más tardar el 31 de mayo de 2016, incluirán los principales resultados de las evaluaciones a que se refiere el apartado 6 del presente artículo. Los informes también establecerán y evaluarán la calidad de las ofertas de empleo recibidas por los que participen en la Iniciativa de Empleo Juvenil, incluidas las personas desfavorecidas, las personas procedentes de comunidades marginadas y las que hayan abandonado el sistema de educación sin cualificaciones. Los informes también establecerán y evaluarán su progresión en la educación continua, a la hora de obtener un empleo sostenible y digno o al integrarse en un aprendizaje o un período de prácticas de calidad.
5. Los informes de evolución a que se refiere el artículo 52 del Reglamento (UE) no 1303/2013 evaluarán e incluirán información adicional sobre la ejecución de la Iniciativa de Empleo Juvenil. La Comisión transmitirá al Parlamento Europeo un resumen de esos informes, tal y como se contempla en el artículo 53, apartado 2, de dicho Reglamento y asistirá al debate del Parlamento Europeo sobre tales informes.
6. Durante el período de programación se evaluarán como mínimo dos veces la eficacia, la eficiencia y el impacto de la financiación conjunta del FSE y la asignación específica concedida a la Iniciativa de Empleo Juvenil, también para la ejecución de la Garantía Juvenil.
La primera evaluación se completará a más tardar el 31 de diciembre de 2015, y la segunda, a más tardar el 31 de diciembre de 2018.
Artículo 20
Información y medidas de comunicación
1. Los beneficiarios velarán por que las partes que participen en alguna operación sean puntualmente informadas de las ayudas que contempla la Iniciativa de Empleo Juvenil prestadas a través de la financiación del FSE y la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil.
2. Todo documento relacionado con la ejecución de una operación y que se destine al público o a los participantes, incluidos los certificados de asistencia o de cualquier otro tipo, incluirá una referencia a la ayuda recibida en el marco de la Iniciativa de Empleo Juvenil.
Artículo 21
Asistencia técnica
Los Estados miembros podrán tener en cuenta la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil para el cálculo del límite que se impondrá al importe total de los fondos para asistencia técnica asignados a cada Estado miembro.
Artículo 22
Financiación
1. La decisión de la Comisión por la que se adopte el programa operativo fijará el importe máximo de la financiación de la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil y la ayuda correspondiente del FSE, en términos globales y también por categoría de regiones, para cada eje prioritario. Como mínimo, la financiación correspondiente del FSE igualará la financiación procedente de la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil por cada eje prioritario.
2. Sobre la base de los importes mencionados en el apartado 1, la decisión de la Comisión contemplada en dicho apartado fijará asimismo el porcentaje correspondiente a las categorías de regiones para la financiación del FSE por cada eje prioritario.
3. Cuando se ejecute la Iniciativa de Empleo Juvenil mediante un eje prioritario específico que abarque regiones elegibles de más de una categoría, se aplicará el mayor porcentaje posible de cofinanciación en relación con la asignación del FSE.
La asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil no estará sujeta al requisito de la cofinanciación nacional.
El porcentaje de cofinanciación general del eje prioritario fijado por la decisión de la Comisión a que se refiere el apartado 1 se calculará teniendo en cuenta el porcentaje de cofinanciación de la asignación del FSE junto con la asignación especial de la Iniciativa de Empleo Juvenil.
Artículo 23
Gestión financiera
Además de atenerse a lo dispuesto en el artículo 130 del Reglamento (UE) no 1303/2013, la Comisión, al abonar los pagos intermedios y el saldo final de la Iniciativa de Empleo Juvenil por eje prioritario, dividirá a partes iguales el importe procedente del presupuesto de la Unión entre el FSE y la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil. Una vez abonados todos los recursos procedentes de la asignación específica de la Iniciativa de Empleo Juvenil, la Comisión asignará los importes restantes procedentes del presupuesto de la Unión al FSE.
La Comisión dividirá el importe del FSE entre las categorías de regiones en función del porcentaje que se establece en el artículo 22, apartado 2.
CAPÍTULO V
DELEGACIÓN DE PODERES Y DISPOSICIONES FINALES
Artículo 24
Ejercicio de la delegación
1. Se otorgan a la Comisión los poderes para adoptar actos delegados en las condiciones establecidas en el presente artículo.
2. Los poderes para adoptar los actos delegados mencionados en el artículo 14, apartado 1, se otorgan a la Comisión desde el 21 de diciembre de 2013 hasta el 31 de diciembre de 2020.
3. La delegación de poderes mencionada en el artículo 14, apartado 1, podrá ser revocada en cualquier momento por el Parlamento Europeo o por el Consejo. La decisión de revocación pondrá término a la delegación de los poderes que en ella se especifiquen. La decisión surtirá efecto al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea o en una fecha posterior indicada en la misma. No afectará a la validez de los actos delegados que ya estén en vigor.
4. Tan pronto como la Comisión adopte un acto delegado lo notificará simultáneamente al Parlamento Europeo y al Consejo.
5. Los actos delegados adoptados en virtud del artículo 14, apartado 1, entrarán en vigor únicamente si, en un plazo de dos meses desde su notificación al Parlamento Europeo y al Consejo, ni el Parlamento Europeo ni el Consejo formulan objeciones o si, antes del vencimiento de dicho plazo, tanto el uno como el otro informan a la Comisión de que no las formularán. El plazo se prorrogará dos meses a iniciativa del Parlamento Europeo o del Consejo.
Artículo 25
Comité con arreglo al artículo 163 del TFUE
1. La Comisión estará asistida por un comité (en lo sucesivo, el «Comité del FSE») establecido con arreglo al artículo 163 del TFUE.
2. El Comisario encargado de la presidencia del Comité del FSE podrá delegar esa responsabilidad en un alto funcionario de la Comisión. La Secretaría del Comité del FSE correrá a cargo de la Comisión.
3. Cada Estado miembro nombrará a un representante del Gobierno, un representante de las organizaciones sindicales, un representante de las organizaciones empresariales y un suplente para cada miembro por un plazo máximo de siete años. En ausencia de un miembro, su suplente estará automáticamente facultado para tomar parte en las deliberaciones.
4. El Comité del FSE incluirá a un representante de cada una de las organizaciones que representen a las organizaciones sindicales y a las organizaciones empresariales a escala de la Unión.
5. El Comité del FSE podrá invitar a sus reuniones a representantes del Banco Europeo de Inversiones y del Fondo Europeo de Inversiones sin derecho a voto, así como a representantes sin derecho a voto de las organizaciones de la sociedad civil pertinentes, cuando el orden del día requiera su participación.
6. El Comité del FSE:
a)
será consultado sobre los proyectos de decisión de la Comisión relativos a programas operativos y a la programación, en caso de apoyo del FSE;
b)
será consultado sobre el uso previsto de ayuda técnica en caso de apoyo del FSE, así como otras cuestiones que tengan repercusiones sobre la aplicación de estrategias a escala de la Unión que sean pertinentes para el FSE;
c)
refrendará la lista de temas comunes de cooperación transnacional prevista en el artículo 10, apartado 3.
7. El Comité del FSE podrá dictaminar sobre:
a)
cuestiones relativas a la contribución del FSE a la aplicación de la estrategia Europa 2020;
b)
asuntos relativos al Reglamento (UE) no 1303/2013 pertinentes para el FSE;
c)
asuntos relativos al FSE que le someta la Comisión, distintos de los mencionados en el apartado 6.
8. Los dictámenes del Comité del FSE se adoptarán por mayoría absoluta de los votos válidos emitidos y serán comunicados al Parlamento Europeo para información. La Comisión informará al Comité del FSE de la forma en que haya tenido en cuenta sus dictámenes.
Artículo 26
Disposiciones transitorias
1. El presente Reglamento no afectará a la continuación o la modificación, incluida la cancelación total o parcial, de la ayuda aprobada por la Comisión sobre la base del Reglamento (CE) no 1081/2006 o de cualquier otra legislación que se aplique a dicha ayuda a 31 de diciembre de 2013. Dicho reglamento o cualquier otra legislación aplicable seguirán aplicándose en consecuencia con posterioridad al 31 de diciembre de 2013 a dicha ayuda o a las operaciones de que se trate hasta su conclusión.
2. Las solicitudes de ayuda presentadas o aprobadas al amparo del Reglamento (CE) no 1081/2006 antes del 1 de enero de 2014 seguirán siendo válidas.
Artículo 27
Derogación
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 26 del presente Reglamento, queda derogado el Reglamento (CE) no 1081/2006 con efecto a partir del 1 de enero de 2014.
Las referencias al Reglamento derogado se entenderán hechas al presente Reglamento y se leerán con arreglo a la tabla de correspondencias que figura en el anexo III.
Artículo 28
Revisión
El Parlamento Europeo y el Consejo revisarán el presente Reglamento antes del 31 de diciembre de 2020 de conformidad con el artículo 164 del TFUE.
Artículo 29
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de diciembre de 2013.