РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 390/2013 НА КОМИСИЯТА
от 3 май 2013 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе („Рамков регламент“) (1), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009 на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 549/2004 се предвижда въвеждането на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции. Комисията следва да приеме правила за прилагане, за да определи подробно функционирането на схемата за ефективност.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринася за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и ефективност на разходите, в съответствие с рамката за ефективност на Европейския генерален план за управление на въздушното движение (УВД), като същевременно надлежно се отчитат първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
В Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе („Регламент за осигуряване на обслужване“) (3), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009, се предвижда създаването на схема за таксуване и съвместни проекти за изпълнението на Европейския генерален план за УВД. И двете мерки - схемата за таксуване и съвместните проекти, са от съществено значение за успешното прилагане на схемата за ефективност.
(4)
Съгласно член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе („Регламент за въздушното пространство“) (4), изменен с Регламент (ЕО) № 1070/2009.
(5)
Комисията може да бъде подпомагана в прилагането на схемата за ефективност от орган за преглед на ефективността. Този орган следва да е в състояние да дава независими съвети на Комисията във всички области, които влияят върху ефективността на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции.
(6)
С оглед на факта, че от националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност, държавите членки следва да гарантират, че те са в състояние да изпълняват ефективно своите отговорности.
(7)
С оглед да се гарантират дългосрочни подобрения за постигането на обществените цели на високо равнище, както е отразено в Европейския генерален план за УВД, при прилагането на схемата за ефективност следва да се гледа в перспектива, превишаваща един референтен период.
(8)
Чрез подхода „от врата до врата“ схемата за ефективност следва да обхваща цялото аеронавигационно обслужване, включително по маршрута, т.е. при прелитане, и в терминалите, т.е. в зоните и районите на летищата, с оглед да се подобри цялостната ефективност на мрежата.
(9)
Схемата за ефективност следва да предоставя показатели и задължителни цели за всички ключови области за ефективността, като изискваните равнища на безопасност напълно се постигат и поддържат.
(10)
При приемането на валидни за целия Европейски съюз цели за ефективност за определен референтен период, Комисията следва надлежно да вземе предвид равнището на ефективност, постигнато през предходния(те) референтен(и) период(и).
(11)
Предвид силните връзки между различните ключови области за ефективността, при подготовката и наблюдението на схемата за ефективност следва надлежно да се отчитат взаимните зависимости между целите за ефективност, като се имат предвид първостепенните цели, свързани с безопасността.
(12)
Плановете за ефективност следва да бъдат установени на равнище функционални блокове въздушно пространство, като по съображения за прозрачност показват приноса на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на даден функционален блок въздушно пространство за постигането на целите, които са обект на мониторинг на най-подходящото равнище.
(13)
В плановете за ефективност следва да се описват мерките, като например схеми за стимулиране, насочени към подобряване на ефективността на участниците на всички равнища. Поради своя приоритетен характер безопасността не следва да е зависима от стимули.
(14)
С цел да се вземат предвид становищата на заинтересованите страни, следва да се проведат ефективни консултации на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз.
(15)
При обстоятелства, които не са могли да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и които са едновременно непреодолими и извън контрола на държавите членки и на субектите, за които се отнасят целите за ефективност, установяването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи изпълнението на подходящи действия, насочени към запазване на изискванията за безопасност, както и на непрекъснатостта на обслужване, като това може да включва преразглеждането на валидни за целия Европейски съюз или местни цели за ефективност.
(16)
Гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигане на целите на схемата за ефективност, като се отчита надлежно ефективността на военните мисии.
(17)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(18)
Следва да бъдат подбрани специфични и измерими ключови показатели за ефективност, въз основа на които да може да се определи отговорността за постигането на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивата ефективност на аеронавигационното обслужване.
(19)
Изпълнението на задължителните цели за ефективност, подкрепено от финансови стимули, налага съответно обвързване с Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията от 3 май 2013 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното (5).
(20)
Ключовите показатели и цели за ефективност, трябва да бъдат установени и приложени в съответствие с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета (6), и правилата за прилагането му заедно с мерките, предприети от Съюза за постигане и поддържане на тези цели.
(21)
Комисията следва да направи оценка на плановете и целите за ефективност и да установи тяхната съгласуваност с общите цели на ЕС и адекватният им принос към тях и за цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД. Ако тази съгласуваност и адекватният им принос не могат да бъдат установени, Комисията следва да поиска преработване на плана(овете) и целта(ите) за ефективност и/или предприемането на корективни мерки.
(22)
По време на референтните периоди следва да се въведе ефективен процес за наблюдение на ефективността, включително събиране и разпространение на данни, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и въвеждането на корективни мерки при необходимост.
(23)
Когато въз основа на резултатите от наблюдението Комисията разполага със съществени доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, не са повече валидни, Комисията може да реши да преразгледа валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност или може да разреши, по искане на една държава членка, преразглеждането на местни цели.
(24)
За изпълнението на мрежовите функции следва да са определени цели за ефективност. Поради това настоящият регламент следва да се прилага към управителния орган на мрежата, установен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията от 7 юли 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 (7). Поради това Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията следва да бъде съответно изменен.
(25)
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (8), член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 от 24 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции (9) следва да се отменят, считано от 1 януари 2015 г.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя мерките за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общото въздушно движение в европейския (EUR) и в африканския (AFI) регион на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), където държавите членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване с оглед на изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на цели и наблюдението на ефективността настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от:
а)
доставчиците на обслужване на въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
б)
доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
управителния орган на мрежата, определен в съответствие с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011.
Той се прилага също така при определянето на цели и наблюдението на ефективността на разходите по отношение на органите или субектите, направените от които допустими разходи подлежат на възстановяване посредством такси за ползвателите, както е посочено в член 15, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и в член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 4, държавите членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на някои или на всички техни летища с по-малко от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори. Те информират Комисията за това.
4. Когато нито едно от летищата в дадена държава членка не достига прага от 70 000 движения на търговски въздушен транспорт за година по правилата за полети по прибори, настоящият регламент се прилага поне към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори.
5. Задаването на цели за ефективност на разходите се прилага по отношение на установените разходи, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004.
6. Държавите членки могат също така да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. („Чикагската конвенция“);
б)
към доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертифициране, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите за защита на информацията, съдържащи се в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10) и в регламентите за нейното изпълнение - Регламент (ЕО) № 1321/2007 на Комисията (11) и Регламент (ЕО) № 1330/2007 на Комисията (12), изискванията, свързани с предоставянето на данните, определени в глава V, се прилагат по отношение на националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
1)
„оператор на летище“ означава управляващият орган на дадено летище, който във връзка с други дейности или по друг начин има за задача, съгласно националните закони и разпоредби, да администрира и управлява летищните съоръжения и да координира и контролира дейностите на различните оператори, които се намират на летището или в съответната летищна система;
2)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационното обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
3)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, сравнителния анализ и преразглеждането;
4)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани при определянето на цели за ефективност;
5)
„движения на търговски въздушен транспорт по правилата за полети по прибори“ означава сумата от излитания и кацания, изпълнявани по правилата за полети по прибори, изчислена като средногодишна стойност за трите календарни години, предхождащи представянето на плановете за ефективност;
6)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите членки като част от план за ефективност и е зависима от схема за стимулиране и/или планове за корективни действия;
7)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
8)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
9)
„национален орган“ означава регулаторният и/или надзорният орган на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато те са направени във връзка с предоставянето на аеронавигационно обслужване в приложение на член 6, параграф 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013;
10)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
11)
„координатор на летище“ означава физическо или юридическо лице, определено от държава членка да извършва координационни задачи на координираните летища, посочени в член 4 от Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (13);
12)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо съответните (ключови) цели и планове за ефективност, като се използват (ключовите) показатели за ефективност, посочени в член 9 и приложение I;
13)
„референтен период“ означава периодът на валидност и прилагане на общи за целия Европейски съюз цели за ефективност и на плановете за ефективност, както е посочено в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004;
14)
„навлизане в писта“ означава всяко събитие на летище, свързано с неправилното присъствие на въздухоплавателно средство, превозно средство или лице върху защитената зона на повърхността, определена за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
15)
„единица за обслужване на въздушното движение“ (единица за ОВД) означава гражданска или военна единица, отговорна за предоставянето на обслужване на въздушното движение;
16)
„КНО, МЕТ и АИО обслужване“ означава комуникационно, навигационно и обзорно обслужване, метеорологично обслужване за въздухоплаването и аеронавигационно информационно обслужване;
17)
„изключително събитие“ означава обстоятелства, при които капацитетът за УВД е необичайно намален, така че равнището на закъснения в управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е необичайно високо, в резултат на: планирано ограничение, причинено от оперативна или техническа промяна, силно неблагоприятни метеорологични обстоятелства, невъзможността да се използват големи части от въздушното пространство по естествени или по политически причини, или стачни действия и задействането на Европейското звено за координация при кризисни ситуации във въздухоплаването (EACCC) от управителния орган на мрежата вследствие на една или повече от тези причини;
18)
„разходи за преструктуриране“ означава значителни еднократни разходи, направени от доставчиците на аеронавигационно обслужване в процес на преструктуриране чрез въвеждането на нови технологии и процедури и свързани с тях бизнес модели, за да се стимулира предлагането на интегрирано обслужване, когато съответната държава членка желае възстановяване на разходите в хода на един или повече референтни периоди. Те могат да включват разходите, направени за компенсиране на служители, затваряне на центрове за контрол на въздушното движение, прехвърляне на дейности на нови места и отписване на активи и/или придобиване на стратегически дялови участия в други доставчици на аеронавигационно обслужване.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да назначи орган за преглед на ефективността, който да я подпомага в прилагането на схемата за ефективност, това назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди. Комисията назначава председателя и членовете на органа за преглед на ефективността.
2. Органът за преглед на ефективността трябва да притежава необходимата квалификация и безпристрастност, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области за ефективността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността подпомага Комисията при прилагането на схемата за ефективност, по-специално по отношение на:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни във връзка с ефективността;
б)
определянето или адаптацията на ключовите области за ефективността в съответствие с тези, определени в рамката за ефективност на Генералния план за УВД, както е посочено в член 9, параграф 1, и на съответните ключови показатели за ефективност;
в)
определянето на подходящи ключови показатели за ефективност, обхващащи във всички ключови области ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както по маршрута, така и в терминалите;
г)
определянето и преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на алармения(те) праг(ове), посочен(и) в член 10, параграф 4, за задействане на механизмите за предупреждение, предвидени в член 19;
е)
оценката на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
оценката при необходимост на съгласуваността на алармените прагове, приети в приложение на член 19, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз алармени прагове, посочени в член 10, параграф 4;
з)
оценката при необходимост на преразгледаните цели за ефективност или на корективните мерки, предприети от засегнатите държави членки;
и)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване, включително инвестиционните и капиталови разходи, на местно и на съюзно равнище;
й)
наблюдението, сравнителния анализ и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД, включително подготовката на годишни доклади до Комитета за единно небе;
л)
оценката на напредъка по целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед на подготовката на следващия период;
м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
н)
поддръжката и помощта при координирането на график за консултации със заинтересованите страни относно плановете за ефективност и задълженията за консултации, посочени в член 9, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя ad hoc информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да препоръчва на Комисията мерки за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
за целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с плановете за ефективност;
б)
органът за преглед на ефективността подпомага националните надзорни органи по тяхно искане, като предоставя независимо становище по въпроси на ефективността - например фактически сравнения между доставчиците на аеронавигационно обслужване, работещи при сходни условия (сравнителен анализ), анализи на промените в ефективността през последните пет години или анализи на прогнозите;
в)
националните надзорни органи могат да поискат от органа за преглед на ефективността помощ за определянето на диапазони от ориентировъчни стойности във връзка със задаването на цели, като се отчитат целите, валидни за целия Европейски съюз. Тези стойности се предоставят на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. С оглед да се гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) при изпълнението на задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността.
8. За целите на наблюдението на цялостната ефективност на европейската мрежа за УВД органът за преглед на ефективността разработва работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изготвянето на плановете за ефективност, надзора върху ефективността и наблюдението на плановете и целите за ефективност. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области за ефективността, за да изпълняват задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощия за извършване на проверки в изпълнение на задачите, посочени в член 20.
3. Когато дадена държава членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите членки изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. За спазване на задължението си съгласно параграф 1 държавите членки:
а)
гарантират, че планът за ефективност е в съответствие с модела, определен в приложение II;
б)
уведомяват Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
при спазване на разпоредбите на буква д) и приложение I е определена отделна цел за всеки ключов показател за ефективност;
ii)
от съображения за прозрачност в плана за ефективност се посочва приносът на всеки доставчик на аеронавигационно обслужване в рамките на функционалния блок въздушно пространство, наблюдаван на най-подходящото равнище, за постигане на целите за ефективност, зададени за функционалния блок въздушно пространство;
iii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат през референтния период, ако не бъдат изпълнени целите. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност;
г)
носят отговорността за определяне и постигане на целите за ефективност, зададени на местно равнище, а именно на равнище функционален блок въздушно пространство, на национално равнище, на равнище зона за събиране на такси и на равнище летище;
д)
когато не е установена обща зона за събиране на такси по маршрута по смисъла на член 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, и когато в резултат на това целите за ефективността на разходите по маршрута са зададени за повече от една зона за събиране на такси в рамките на функционалния блок въздушно пространство, консолидират тези цели до само една стойност на агрегирано равнище за аеронавигационното обслужване по маршрута и предоставят за информация една обща стойност, която е показателна за усилията за ефективност на разходите на равнище функционален блок въздушно пространство;
е)
доказват, когато дадена зона за събиране на такси е променена през референтния период, че въпреки тази промяна приетите за периода цели за ефективност могат да бъдат постигнати;
ж)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на обхвата на настоящия регламент в съответствие с член 1, параграф 6 от настоящия регламент и член 7 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 6
Управителен орган на мрежата
Управителният орган на мрежата, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията, извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя съответна информация за нуждите на изготвянето на цели за ефективността, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение на постигането на целите за ефективността през референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 21, параграф 5 предоставя на Комисията достъп до всички данни, посочени в приложение V;
в)
оказва помощ за функционалните блокове въздушно пространство и техните доставчици на аеронавигационно обслужване за постигане на целите им за ефективност през референтните периоди, като осигурява съгласуваност между плановете за ефективност, стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
г)
изготвя план за ефективност на мрежата, в съответствие с член 5, параграф 1 и член 16, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 677/2011, който се представя на Комисията не по-късно от шест месеца преди началото на всеки референтен период и се приема от Комисията преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е обществено достъпен и:
i)
съдържа цели за ефективност за всички ключови области за ефективността и за всички показатели в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, като се използват годишни стойности с цел наблюдение;
ii)
съдържа описание на действията, насочени към постигане на целите;
iii)
съдържа, ако е необходимо или по решение на Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
Член 7
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
В приложение на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008 държавите членки и Комисията се координират при необходимост с ЕААБ, за да се гарантира, че надлежно са взети предвид следните аспекти:
а)
аспектите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след задействането на механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност по отношение на безопасността с изпълнението на Европейската програма за авиационна безопасност.
Член 8
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните години от 2012 до 2014 включително. Вторият референтен период, обхваща календарните години от 2015 до 2019 включително. Следващите референтни периоди ще са с продължителност по пет календарни години, освен ако не е указано друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се прилага за целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и за плановете и целите за ефективност.
Член 9
Ключови области за ефективността и показатели за ефективност
1. При определянето на цели решенията за евентуално допълване и адаптация на други ключови области за ефективността съгласно член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от същия регламент.
2. При определянето на цели за всяка ключова област за ефективността се задават един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационното обслужване се оценява спрямо задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. В раздел 1 от приложение 1 са посочени ключовите показатели за ефективност във връзка с определянето на цели и показателите за ефективност на равнище Европейски съюз, подбрани за всяка ключова област за ефективността.
4. В раздел 2 от приложение I са посочени местните ключови показатели за ефективност във връзка с определяне на местни цели и показателите за ефективност на местно равнище, използвани за установяването на цели за ефективност. Местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище, е определено в раздел 2 от приложение I.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят през референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области за ефективността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член и определени в раздел 2 от приложение I, държавите членки могат да решат да установят показатели за ефективност и свързани с тях цели за свое собствено наблюдение на ефективността и/или като част от плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да спомагат за постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и произтичащите от тях цели на местно равнище. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност и могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране.
7. С оглед да се улесни прилагането и оценяването на ключовите показатели за ефективност по отношение на безопасността, ЕААБ след консултации с органа за преглед на ефективността приема преди началото на втория референтен период подходящи средства за съответствие и насоки в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 10
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взема предвид съответната информация от управителния орган на мрежата и националните надзорни органи, и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от посочения регламент, с други свързани организации и с ЕААБ по аспектите на безопасността в схемата за ефективност.
2. При спазване на член 9, параграф 3, валидни за целия Европейски съюз цели се предлагат от Комисията най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. Определянето на валидни за целия Европейски съюз цели за ключовия показател за ефективност, посочен в точка 4.1, буква б) от раздел 1 от приложение I, започва от третата година на втория референтен период и е предмет на решение на Комисията, като се следва процедурата, посочена в параграф 1.
4. Заедно с приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз Комисията определя алармените прагове, при чието превишаване могат да бъдат задействани механизмите за предупреждение, посочени в член 19.
5. Комисията обосновава всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, като описва основните предположения и мотиви за определяне на тези цели - например въз основа на информация от управителния орган на мрежата и от национални надзорни органи, както и на други фактически данни, прогнозирано въздушно движение и състав на групите от доставчици на аеронавигационно обслужване или от функционални блокове въздушно пространство, за които са налице сходни експлоатационни и икономически условия.
Член 11
Изготвяне на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и с критериите за оценка, посочени в приложение IV.
Без да се засяга моделът, посочен в приложение II, планът за ефективност може да включва различни раздели, отнасящи се до местното равнище, а именно функционален блок въздушно пространство, национално равнище, зона за събиране на такси и летище.
2. За подпомагане на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират, че:
а)
доставчиците на аеронавигационно обслужване представят своите бизнеспланове на националните надзорни органи;
б)
със заинтересованите страни са проведени консултации относно плана и целите за ефективност в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди консултативната среща.
3. Плановете за ефективност съдържат по-конкретно:
а)
прогнозата за въздушното движение, изразено в единици обслужване, която се предоставя за всяка година от референтния период на равнище функционален блок въздушно пространство и за всяка зона за събиране на такси във функционалния блок въздушно пространство, като се обосновават използваните стойности;
б)
установените разходи за аеронавигационно обслужване за всяка година от референтния период и за всяка зона за събиране на такси в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви а) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, включително тези, които са необходими за постигане на целите за ефективност, с подробности относно значението им във връзка с Европейския генерален план за УВД, стратегическия план за мрежата и съвместните проекти, посочени в член 15а, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 550/2004. В това описание се подчертават ползите и постигнатите синергии на равнище функционален блок въздушно пространство;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област за ефективността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност за целия референтен период с годишни стойности, които да бъдат използвани с оглед на наблюдението и стимулирането;
д)
съображения за взаимните зависимости между ключови области за ефективността, включително оценка на въздействието на плана за ефективност върху безопасността с евентуално смекчаване, необходимо за поддържане на осигуряването на безопасността;
е)
описание на гражданско-военното измерение на плана и по-специално на ефективността при гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, отчитайки надлежно ефективността на военните мисии и, ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност съгласувано с други показатели и цели на плана за ефективност;
ж)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят за тях, както и за ефективността на Европейската мрежа за УВД;
з)
посочване на всички съответни доставчици на аеронавигационно обслужване и на техния конкретен принос за изпълнението на целите, наблюдавани от съображения за прозрачност на най-подходящото равнище съгласно член 5, параграф 2, буква в), подточка ii);
и)
описание на механизмите за стимулиране на съответните доставчици на аеронавигационни услуги, за да постигнат целите през референтния период;
й)
мерките, предприети от националните надзорни органи, за наблюдение на постигането на целите за ефективност;
к)
описание на резултатите от консултацията със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите членки вземат решение за това в приложение на член 9, параграф 6.
5. Управителният орган на мрежата изготвя план за ефективност на мрежата, съдържащ цели за ефективност, съответстващи на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, както и, mutatis mutandis, критериите за оценка, посочени в приложение IV.
6. За подготовката на плана за ефективност на мрежата управителният орган на мрежата:
а)
осигурява консултация в съответствие с член 14 от Регламент (ЕС) № 677/2011;
б)
използване на модела, посочен в приложение III.
Член 12
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите членки като част от техните планове за ефективност, трябва да са в съответствие със следните общи принципи:
а)
да бъдат ефективни и пропорционални, както и да не се променят през референтния период;
б)
да бъдат прилагани по недискриминационен и прозрачен начин, така че да спомагат за повишаване на ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
да бъдат част от регулаторната среда, предварително известна на всички заинтересовани страни, и да бъдат приложими през целия референтен период;
г)
да подтикват субектите, за които се отнасят целите за ефективност, да постигнат високо равнище на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до ефективността на разходите, да са от финансово естество и да се уреждат от съответните разпоредби, формулирани в членове 13 и 14 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те трябва да включват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до капацитета, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
4. Стимулите за постигането на цели, които се отнасят до околната среда, да са от финансово естество и да се уреждат от разпоредбите на член 15 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013. Те могат да бъдат допълнени от стимули от друго естество, като например планове за корективни действия с крайни срокове и съответни мерки по решение на националните надзорни органи, като се вземат предвид местните обстоятелства.
5. Освен това държавите членки, на местно равнище, могат да променят такси за аеронавигационно обслужване, както е предвидено в член 16 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 13
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите членки приемат планове за ефективност, съдържащи задължителни цели за ефективност, и ги представят на Комисията най-късно шест месеца преди началото на референтния период.
Член 14
Оценяване и преразглеждане на планове и цели за ефективност
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към последните, както и с критериите, предвидени в приложение IV, като взема предвид изменението на условията, което може да е настъпило между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност. Когато са определени цели на местно равнище без позоваване на цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, оценката се основава на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или не отговарят на един или повече от критериите, посочени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, издава препоръка към съответната(ите) държава(и) членк(и) да приеме(ат) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и). Тази препоръка се изготвя след консултация със съответната(ите) държава(и) членка(и), като в нея се посочва точно кои части от плана за ефективност и/или цел(и) трябва да бъдат преработени и се обосновава оценката на Комисията.
4. В такъв случай съответната(ите) държава(и) членка(и) приема(т) преработен план за ефективност или част от него и/или цел(и), като взема(т) предвид становището на Комисията, заедно с подходящи мерки за постигане на поставените цели и уведомява(т) Комисията за това в срок от четири месеца след уведомяването за препоръката.
Член 15
Оценяване на преработени планове и цели за ефективност и приемане на корективни мерки
1. Комисията оценява всеки преработен план за ефективност или част от него и неговите цели за ефективност въз основа на критериите, предвидени в приложение IV.
2. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него, както и целите му съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за последните, а също така отговарят на всички критерии, предвидени в приложение IV, Комисията уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това в срок от пет месеца след получаването на преработения план за ефективност.
3. Когато Комисията констатира, че даден преработен план за ефективност или част от него и някои или всички негови цели за ефективност все още не съответстват на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за последните и/или все още не отговарят на един или повече от критериите, предвидени в приложение IV, Комисията, в срок от пет месеца след получаването на плана за ефективност и съгласно процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, взема решение, че съответната(ите) държава(и) членка(и) трябва да предприеме(ат) корективни мерки.
4. В това решение точно се посочва по критериите, предвидени в приложение IV, коя част от плана и цел(и) трябва да бъдат преработени, както и обосновката за оценката на Комисията. То може да постановява очакваното равнище на ефективност за посочените цели, за да се даде възможност на съответната(ите) държава(и) членка(и) да предприеме(ат) подходящи корективни мерки, и/или да съдържа предложения за такива корективни мерки.
5. В срок от два месеца след решението на Комисията корективните мерки, приети от съответната(ите) държава(и) членка(и) се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват, че те са в съответствие с решението на Комисията.
Член 16
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или корективни мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 14 и 15, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 17
Преразглеждане на целите
1. В съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, и/или може, по искане на държава членка, да разреши преразглеждането на една или няколко местни цели:
а)
когато на основание на своя доклад, посочен в член 18, параграф 4, тя разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, предположения и обосновки, които са в основата на определянето на първоначалните цели, вече не са валидни; или
б)
в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 19; или
в)
вследствие на решение на Комисията съгласно член 10, параграф 3, по отношение на ключов показател за ефективност, посочен в раздел 1, точка 4.1, буква б) от приложение I.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 18
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, съответната(ите) държава(и) членка(и) определя(т) и прилага(т) подходящи корективни мерки за преодоляването на това положение и ги съобщава(т) на Комисията. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад на ефективността на местно равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, който засяга други държави, които са страни по Единното европейско небе, и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави членки да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в техния план за ефективност. Когато Комисията констатира, че тези корективни мерки не са достатъчни за преодоляването на това положение, тя, в срок от пет месеца след получаването на мерките и в съответствие с процедурата, предвидена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, уведомява съответната(ите) държава(и) членка(и) за това заедно с предложения за други корективни мерки.
3. Комисията наблюдава изпълнението на плана за ефективност на мрежата, изготвен от управителния орган на мрежата. За тази цел се използват годишните стойности, заложени в плана за ефективност. Ако през референтния период не бъдат изпълнени целите, Комисията изисква от управителния орган на мрежата да определи, приложи и съобщи на Комисията подходящи корективни мерки за постигане на целите, заложени в плана за ефективност на мрежата. Комисията информира националните надзорни органи или организации в съответствие с член 5, параграф 2, буква б) за такива корективни мерки.
4. Не по-късно от 1 юни всяка година и винаги, когато съществува риск да не бъдат постигнати целите за ефективност, националните надзорни органи или организации съгласно определението в член 5, параграф 2, буква б), докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност. Докладите се основават на препоръки, които ще бъдат изготвени от Комисията преди началото на референтния период. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне веднъж годишно.
Член 19
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на равнището на Европейския съюз за календарна година, Комисията прави преглед на положението, като се консултира с държавите членки чрез Комитета за единно небе, и в срок от четири месеца представя предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и преразглеждане вследствие на това на местни цели за ефективност.
2. Когато поради обстоятелства, които не могат да бъдат предвидени в момента на приемането на плановете за ефективност и са както непреодолими, така и извън контрола на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителния орган на мрежата, аларменият(те) праг(ове) съгласно член 10, параграф 4 е/са достигнати на местно равнище за календарна година, съответните национални надзорни органи правят преглед на положението, като поддържат връзка с Комисията, и в срок от четири месеца представят предложения за подходящи действия. Те могат да включват преразглеждането на местните цели за ефективност.
3. Държавите членки могат да решат да приемат алармени прагове, които да се различават от тези по член 10, параграф 4 с цел да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове се задават в плановете за ефективност като съвместими с праговете, приети съгласно член 10, параграф 4. За отклоненията се дава подробна обосновка. Когато тези прагове се задействат, се прилага процесът, определен в параграф 1.
4. Когато прилагането на даден механизъм за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на приложимия график в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III.
Член 20
Улесняване на наблюдението за съответствие
1. Доставчиците на аеронавигационно обслужване и управителният орган на мрежата следва да улесняват инспекциите и проучванията, включително посещения на място, извършвани от Комисията и съответния национален надзорен орган или от квалифициран орган, действащ от името на националния надзорен орган, или от ЕААБ, ако е целесъобразно. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области за ефективността съответните документи и всякакви други материали, използвани при изготвянето на планове и определянето на цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
2. Инспекциите и проучванията съгласно параграф 1 се извършват в съответствие с процедурите в сила в държавата членка, в която се предприемат.
3. Националните надзорни органи наблюдават прилагането на настоящия регламент по отношение на ефективността в областта на безопасността в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени с Регламент (ЕС) № 1034/2011 на Комисията (14).
4. В контекста на стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането на настоящия регламент от държавите членки в ключовата за ефективността област на безопасността в съответствие с работните методи, предвидени в член 24, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ, СВЪРЗАНА С ЕФЕКТИВНОСТТА НА АЕРОНАВИГАЦИОННОТО ОБСЛУЖВАНЕ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 21
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към вече събраните данни от Комисията чрез други инструменти на Съюза, които могат да бъдат използвани за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи гарантират, че на Комисията се предоставят данните, посочени в приложение V, в съответствие с изискванията, изложени в посоченото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед на съобразяване с местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително предоставяне на фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения в отговор на конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава данните, предадени съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите членки и, по-специално, с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент посочените в параграф 1 данни, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че данните, които досега не са предоставени на Евроконтрол, са на разположение на Комисията в съответствие с изискванията, посочени в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се извършат на доброволен принцип от държавите членки или заинтересовани страни, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания се извършват с цел да се оцени осъществимостта на събирането на съответните данни, като се търси равновесие между ползите от наличието на данни спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 22
Разпространение на информация
1. Комисията разпространява информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (15), и по специално член 4 от него, и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията по член 3, параграф 3, буква а) се предоставя на разположение на обществеността, по-специално чрез електронни средства. За тази цел Комисията взема решение относно политиката за обработка, защита, поверителност и разпространяване на данните за ефективността, събрани за целите на прилагането на член 21, и свързаните с тях права върху интелектуалната собственост.
3. Докладите на Комисията, посочени в член 18, параграф 4 се предоставят на разположение на обществеността и се оповестяват в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя на заинтересованите страни друга обща информация, по-специално чрез електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 10, и препратка към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, се предоставят на разположение на обществеността и се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. На доставчика на данните, който е пряко свързан със съответната информация и дейности, се предоставя индивидуален достъп до конкретна информация като потвърдени данни и статистически данни.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 23
Освобождавания
Когато в съответствие с процедурите, предвидени в член 3 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013, е установено, че терминалното аеронавигационно обслужване и/или КНО, МЕТ и АИО обслужването в дадена държава членка отчасти или изцяло се осъществяват при пазарни условия и държавата членка е взела решение съгласно настоящия регламент да не изчислява установените разходи за тези услуги, да не изчислява и определя таксите за използване на летищата и да не прилага финансови стимули за въпросните услуги, за тези услуги не се прилагат цели относно ефективността на разходите.
Член 24
Обжалване
Държавите членки гарантират, че решенията, взети съгласно настоящия регламент, са надлежно обосновани и подлежат на ефективно преразглеждане и/или процедура на обжалване.
Член 25
Преглед на схемата
До края на всеки референтен период Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира нейното въздействие, ефективност и обхват, като вземат предвид извършената от ИКАО работа в тази област.
Член 26
Изменения в Регламент (ЕС) № 677/2011
Регламент (ЕС) № 677/2011 се изменя, както следва:
1)
Съображение 28 се заличава.
2)
В член 5 текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 8 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (16).
3)
В член 5 текстът на параграф 4 се заменя със следния текст:
„4. Стратегическият план за мрежата се актуализира редовно, най-малко 12 месеца преди началото на всеки референтен период.“
4)
В член 20 текстът на параграф 3 се заменя със следния текст:
„3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общото състояние на мрежата, като той е тясно обвързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата и плана за ефективност на мрежата, посочен в член 6, буква г) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията.“
5)
Текстът на приложение IV се заменя със следния текст:
„ПРИЛОЖЕНИЕ IV
МОДЕЛ ЗА СТРАТЕГИЧЕСКИ ПЛАН ЗА МРЕЖАТА
Стратегическият план за мрежата се основава на следната структура:
1. ВЪВЕДЕНИЕ
1.1.
Обхват (географски и по време) на стратегическия план за мрежата
1.2.
Изготвяне на плана и процес на потвърждаване
2. ОБЩ КОНТЕКСТ И ИЗИСКВАНИЯ
2.1.
Описание на сегашното и планираното състояние на мрежата, включително европейската трасова мрежа (ERND), УПВД, летищата и оскъдните ресурси
2.2.
Предизвикателства и възможности във връзка със срока на плана (включително прогноза за търсенето при въздушното движение и развитието в световен мащаб)
2.3.
Цели за ефективност и стопански изисквания, изразени от различните заинтересовани страни, и цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
3. СТРАТЕГИЧЕСКА ВИЗИЯ
3.1.
Описание на стратегическия начин, по който мрежата ще се развива и напредва, така че успешно да се постигнат целите за ефективност и се отговори на стопанските изисквания
3.2.
Съответствие със схемата за ефективност
3.3.
Съответствие с Европейския генерален план за УВД
4. СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ
4.1.
Описание на стратегическите цели на мрежата:
а)
включване на аспектите на сътрудничество на участващите оперативни заинтересовани страни от гледна точка на роли и отговорности;
б)
посочване как стратегическите цели ще отговорят на изискванията;
в)
установяване как ще се измерва напредъкът към тези цели;
г)
посочване как стратегическите цели ще окажат въздействие върху сектора и други засегнати области.
5. СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ
5.1.
Описание на краткосрочното/средносрочното планиране:
а)
приоритетите за всяка стратегическа цел;
б)
изпълнението на всяка стратегическа цел от гледна точка на внедряването на необходимата технология, въздействието върху структурата, човешките аспекти, съответните разходи и ползи, както и необходимото ръководство, ресурси и регулиране;
в)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности;
г)
договореното равнище на участие на управителния орган на мрежата за подпомагане на изпълнението на всеки елемент от плана за всяка отделна функция.
5.2.
Описание на дългосрочното планиране:
а)
стремежът да се постигнат всички стратегически цели от гледна точка на необходимата технология и съответните аспекти на научноизследователската и развойна дейност, въздействието върху структурата, човешките аспекти, икономическото досие, необходимото ръководство и регулиране, както и съответната обосновка, икономическа и по отношение на безопасността, за тези инвестиции;
б)
необходимото участие на оперативните заинтересовани страни във всеки елемент от плана, включително техните роли и отговорности.
6. ОЦЕНКА НА РИСКА
6.1.
Описание на рисковете, свързани с изпълнението на плана
6.2.
Описание на процеса на наблюдение (включително евентуално отклонение от първоначалните цели)
7. ПРЕПОРЪКИ
7.1.
Установяване на действията, които следва да се предприемат от Съюза и държавите членки за подпомагане на изпълнението на плана.“
Член 27
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Настоящият регламент се прилага от втория референтен период, както е посочено в член 8, и по време на този период. По отношение на прилагането на схемата за ефективността, с цел да се позволи приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз, в приложение на член 10, параграф 2 преди началото на втория референтен период и подготовката и приемането на планове за ефективност в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент, член 1, параграфи 3 и 4, член 3, параграф 3, букви и) и н), членове 5 и 6, член 9, параграфи 3 и 4, член 26, глави II и III и приложения I, II, III, IV и V, се прилагат от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Член 28
Отмяна
Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията, член 26 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията и Регламент за изпълнение (ЕС) № 1216/2011 на Комисията се отменят, считано от 1 януари 2015 г., без да се засяга задължението на държавите членки да прилагат схемата за ефективността през първия референтен период, както е определено в член 8.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 май 2013 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 390/2013 DE LA COMISIÓN
de 3 de mayo de 2013
por el que se establece un sistema de evaluación del rendimiento de los servicios de navegación aérea y de las funciones de red
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 549/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 10 de marzo de 2004, por el que se fĳa el marco para la creación del cielo único europeo (Reglamento marco) (1), modificado por el Reglamento (CE) no 1070/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo (2), y, en particular, su artículo 11,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 549/2004 requiere que se establezca un sistema de evaluación del rendimiento de los servicios de navegación aérea y de las funciones de red. Para definir los detalles del funcionamiento del sistema de evaluación del rendimiento, la Comisión debe adoptar normas de ejecución.
(2)
El sistema de evaluación del rendimiento debe contribuir al desarrollo sostenible del sistema de transporte europeo mejorando la eficacia global de los servicios de navegación aérea en los ámbitos de rendimiento clave, a saber, el de la seguridad, el del medio ambiente, el de la capacidad y el de la rentabilidad, en consonancia con el marco de evaluación del Plan Maestro europeo de gestión del tránsito aéreo (ATM), teniendo al mismo tiempo debidamente en cuenta los objetivos de seguridad prioritarios.
(3)
El Reglamento (CE) no 550/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 10 de marzo de 2004, relativo a la prestación de servicios de navegación aérea en el cielo único europeo (Reglamento de prestación de servicios) (3), modificado por el Reglamento (CE) no 1070/2009, prevé el establecimiento de un sistema de tarificación y de proyectos comunes para ejecutar el Plan Maestro ATM. Tanto el sistema de tarificación como los proyectos comunes son determinantes para el éxito de la implementación del sistema de evaluación del rendimiento.
(4)
De conformidad con el artículo 11, apartado 1, del Reglamento (CE) no 549/2004, el presente Reglamento debe aplicarse a las funciones de red de gestión del tránsito aéreo a las que se refiere el artículo 6 del Reglamento (CE) no 551/2004 del Parlamento Europeo y del Consejo relativo a la organización y utilización del espacio aéreo en el cielo único europeo (Reglamento del espacio aéreo) (4), modificado por el Reglamento (CE) no 1070/2009.
(5)
La Comisión puede ser asistida en la implementación del sistema de evaluación del rendimiento por un organismo de evaluación del rendimiento. Este organismo debe poder ofrecer asesoramiento independiente a la Comisión en todos los ámbitos que influyen en el rendimiento de los servicios de navegación aérea y de las funciones de red.
(6)
A la vista del hecho de que las autoridades nacionales de supervisión tienen un papel fundamental que desempeñar en la implementación del sistema de evaluación del rendimiento, los Estados miembros deben garantizar que estas estén en condiciones de ejercer eficazmente sus responsabilidades.
(7)
Para garantizar mejoras a largo plazo en el sentido del cumplimiento de las aspiraciones superiores de la sociedad, reflejados en el Plan Maestro Europeo ATM, el sistema de evaluación del rendimiento debe implementarse con una perspectiva que sobrepase un único período de referencia.
(8)
Además, con el fin de mejorar el rendimiento global de la red, el sistema debe aplicarse a los servicios de navegación aérea siguiendo un enfoque de puerta a puerta que incluya los servicios en ruta y los servicios de navegación aérea de aproximación.
(9)
El sistema de evaluación del rendimiento debe prever indicadores y objetivos vinculantes en todos los ámbitos de rendimiento clave, exigiendo el pleno logro y mantenimiento de los niveles de seguridad establecidos.
(10)
Al adoptar los objetivos de rendimiento para toda la Unión en relación con un determinado período de referencia, la Comisión debe tener debida cuenta del nivel de rendimiento logrado en los períodos de referencia anteriores.
(11)
Dada la estrecha relación entre los diferentes ámbitos de rendimiento clave, las interdependencias entre los objetivos de rendimiento, habida cuenta de los objetivos de seguridad prioritarios, han de ser tenidas debidamente en cuenta en la preparación y control del sistema de evaluación del rendimiento.
(12)
Deben elaborarse planes de evaluación del rendimiento a nivel de los bloques funcionales de espacio aéreo que muestren, por razones de transparencia, la contribución de cada proveedor de servicios de navegación aérea dentro de un bloque funcional de espacio aéreo al logro de los objetivos, planes que deben ser monitorizados al nivel más adecuado.
(13)
Los planes de evaluación del rendimiento deben describir las medidas, tales como los sistemas de incentivos, dirigidas a las partes interesadas para que mejoren el rendimiento a todos los niveles. Debido a su carácter prioritario, la seguridad no debe ser objeto de incentivos.
(14)
Para que los puntos de vista de las partes interesadas sean oídos, deben realizarse consultas eficaces a los niveles nacional, de bloque funcional de espacio aéreo y de la Unión.
(15)
Para los casos en que concurran circunstancias que hayan sido imprevisibles en el momento de la adopción de los sistemas de evaluación del rendimiento y que, además de insuperables, escapen al control de los Estados miembros y de las entidades sujetas a los objetivos de rendimiento, la creación de unos mecanismos de alerta adecuados ha de permitir aplicar las medidas oportunas para preservar las exigencias de seguridad y la continuidad en la prestación de los servicios, lo que puede incluir la revisión de los objetivos de rendimiento de la Unión o locales.
(16)
La cooperación y coordinación civil-militar revisten la máxima importancia para la consecución de los objetivos del sistema de evaluación del rendimiento, teniendo debidamente en cuenta la eficacia de las misiones militares.
(17)
El sistema de evaluación del rendimiento debe aplicarse sin perjuicio de lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 549/2004, que tiene por objeto salvaguardar los intereses esenciales de la política de seguridad o de defensa.
(18)
Es preciso seleccionar indicadores de rendimiento clave que sean específicos y mensurables y que permitan atribuir responsabilidades para la consecución de los objetivos de rendimiento. Los objetivos asociados han de ser alcanzables, realistas y sujetos a un calendario y deben orientarse a favorecer efectivamente el rendimiento sostenible de los servicios de navegación aérea.
(19)
La implementación de objetivos de rendimiento vinculantes apoyada por incentivos de naturaleza financiera exige una relación adecuada con el Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013 de la Comisión, de 3 de mayo de 2013, por el que se establece un sistema común de tarificación de los servicios de navegación aérea (5).
(20)
Los indicadores clave de rendimiento y los objetivos de rendimiento deben establecerse e implementarse en sintonía con los objetivos y las normas de seguridad establecidos en el Reglamento (CE) no 216/2008 del Parlamento Europeo y del Consejo (6) y de sus normas de ejecución, así como con las medidas tomadas por la Unión para alcanzar y mantener estos objetivos.
(21)
La Comisión debe evaluar los planes y objetivos de rendimiento y confirmar su coherencia con los objetivos de la Unión y con el rendimiento global de la red de gestión del tránsito aéreo (ATM) europea, así como su contribución adecuada a los mismos. Si esta coherencia y contribución adecuadas no pueden confirmarse, la Comisión debe pedir que los planes y objetivos de rendimiento sean revisados y/o que se tomen medidas correctoras.
(22)
Durante los períodos de referencia, debe ponerse en marcha un proceso efectivo de control del rendimiento, incluida la recogida y difusión de datos, para garantizar que la evolución de este permita alcanzar los objetivos e introducir, en caso necesario, medidas correctoras.
(23)
Cuando, atendiendo a los resultados del control, la Comisión disponga de pruebas sustanciales de que los datos, los supuestos y las razones en el origen de la fijación de los objetivos iniciales ya no sean válidos, la Comisión puede decidir revisar los objetivos de rendimiento para la Unión o autorizar, a petición de un Estado miembro, la revisión de los objetivos locales.
(24)
La ejecución de las funciones de la red debe estar sujeta a objetivos de rendimiento. Por consiguiente, el presente Reglamento debe aplicarse al Gestor de la Red establecido con arreglo al artículo 3 del Reglamento (UE) no 677/2011 de la Comisión, de 7 de julio de 2011, por el que se establecen disposiciones de aplicación de las funciones de la red ATM y por el que se modifica el Reglamento (UE) no 691/2010 (7). Procede, por tanto, modificar el Reglamento (UE) no 677/2011 en consecuencia.
(25)
El Reglamento (UE) no 691/2010 de la Comisión, de 29 de julio de 2010, que adopta un sistema de evaluación del rendimiento para los servicios de navegación aérea y las funciones de red y que modifica el Reglamento (CE) no 2096/2005, por el que se establecen requisitos comunes para la prestación de servicios de navegación aérea (8), el artículo 26 del Reglamento (UE) no 677/2011, y el Reglamento de Ejecución (UE) no 1216/2011 de la Comisión, de 24 de noviembre de 2011, por el que se modifica el Reglamento (UE) no 691/2010 de la Comisión, que adopta un sistema de evaluación del rendimiento para los servicios de navegación aérea y las funciones de red (9), deben derogarse con efecto a partir del 1 de enero de 2015.
(26)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité del Cielo Único.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO 1
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
1. El presente Reglamento establece las disposiciones para que, en respuesta a las exigencias de todos los usuarios del espacio aéreo, mejore el rendimiento global de los servicios de navegación aérea y de las funciones de red en el tránsito aéreo general de las regiones EUR y AFI de la Organización de Aviación Civil Internacional (OACI) en las que los Estados miembros son responsables de la prestación de servicios de navegación aérea.
2. A efectos de la definición de los objetivos y del control del rendimiento, el presente Reglamento se aplicará a los servicios de navegación aérea prestados:
a)
por los proveedores de servicios de tránsito aéreo designados de conformidad con el artículo 8 del Reglamento (CE) no 550/2004;
b)
por los proveedores de servicios meteorológicos, si han sido designados de conformidad con el artículo 9, apartado 1, del Reglamento (CE) no 550/2004;
c)
por el Gestor de la Red establecido de conformidad con el artículo 3, del Reglamento (UE) no 677/2011 de la Comisión.
El presente Reglamento será también de aplicación a los efectos de la definición de objetivos y del seguimiento del rendimiento en materia de rentabilidad a las autoridades o entidades cuyos costes puedan cobrarse a través de tasas de utilización conforme a lo especificado en el artículo 15, apartado 2, letra b) del Reglamento (CE) no 550/2004 y en el artículo 6, apartado 2, del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 4, los Estados miembros podrán decidir no aplicar el presente Reglamento a los servicios de navegación aérea de aproximación que se presten en algunos o en todos los aeropuertos con menos de 70 000 movimientos de transporte aéreo IFR al año. Además, informarán de ello a la Comisión.
4. Si ninguno de los aeropuertos de un Estado miembro alcanzase el umbral de 70 000 movimientos de transporte aéreo IFR al año, el presente Reglamento se aplicará como mínimo a aquel aeropuerto que presente el mayor número de movimientos de transporte aéreo IFR.
5. La fijación de los objetivos en materia de rentabilidad deberá aplicarse a los costes determinados definidos en el artículo 15, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento (CE) no 550/2004.
6. Los Estados miembros podrán también aplicar el presente Reglamento:
a)
en el espacio aéreo que esté sometido a su responsabilidad dentro de otras regiones de la OACI, siempre que informen de ello a la Comisión y a los demás Estados miembros y sin perjuicio de los derechos y obligaciones que incumben a los Estados miembros en virtud del Convenio de Chicago de 1944 sobre Aviación Civil Internacional (Convenio de Chicago);
b)
a los proveedores de servicios de navegación aérea que, de conformidad con el artículo 7, apartado 5, del Reglamento (CE) no 550/2004, hayan recibido permiso para prestar esos servicios sin certificación.
7. No obstante las disposiciones sobre protección de la información contenidas en la Directiva 2003/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (10) y en sus Reglamentos de aplicación (CE) no 1321/2007 (11) y (CE) no 1330/2007 (12) de la Comisión, los requisitos en materia de suministro de datos que se establecen en el capítulo V del presente Reglamento se aplicarán a las autoridades nacionales, a los proveedores de servicios de navegación aérea, a los operadores de aeropuertos, a los coordinadores de aeropuertos y a las compañías aéreas.
Artículo 2
Definiciones
A los efectos del presente Reglamento, se entenderá por:
1)
«operador de aeropuerto»: el organismo gestor de un aeropuerto que, en conjunción o no con otras actividades, tiene asignada, conforme a la reglamentación nacional, la función de administrar y gestionar las instalaciones aeroportuarias, y la de coordinar y controlar las actividades de los diferentes operadores presentes en el aeropuerto o sistema aeroportuario correspondiente;
2)
«datos»: toda información pertinente, ya sea cualitativa, cuantitativa o de otra índole, que, relacionándose con el rendimiento de la navegación aérea, sea recogida y procesada de forma sistemática por la Comisión o en nombre de ella con vistas a la implementación del sistema de evaluación del rendimiento;
3)
«indicadores de rendimiento»: los que se utilicen para el control, evaluación comparativa y revisión del rendimiento;
4)
«indicadores de rendimiento clave»: los que se utilicen para la fijación de objetivos de rendimiento;
5)
«movimentos de transporte aéreo IFR»: la suma de los despegues y aterrizajes efectuados según las reglas de vuelo por instrumentos calculada como la media anual de los tres años civiles anteriores a la presentación de los planes de rendimiento;
6)
«objetivo vinculante»: cualquier objetivo de rendimiento que adopte un Estado miembro como parte de un plan de rendimiento y que esté sujeto a un sistema de incentivos y/o a planes de medidas correctoras;
7)
«compañía aérea»: toda empresa de transporte aéreo que disponga de una licencia de explotación válida expedida por un Estado miembro de conformidad con el Derecho de la Unión Europea;
8)
«costes determinados»: los costes que se definen en el artículo 15, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento (CE) no 550/2004;
9)
«autoridad nacional». la autoridad reguladora y/o supervisora a nivel nacional o de bloque funcional de espacio aéreo cuyos costes puedan cobrarse a los usuarios del espacio aéreo si se incurren en el marco de la prestación de servicios de navegación aérea en aplicación del artículo 6, apartado 2, del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013;
10)
«cultura justa»: aquella en la que no se castigue a los operadores o demás personal de primera línea por sus acciones, omisiones o decisiones cuando sean acordes con su experiencia y capacitación, pero en la cual no se toleren la negligencia flagrante, las infracciones intencionadas ni los actos destructivos;
11)
«coordinador de aeropuerto»: la persona física o jurídica nombrada por un Estado miembro para llevar a cavo las funciones de coordinación en los aeropuertos coordinados indicados en el artículo 4 del Reglamento (CEE) no 95/93 del Consejo, de 18 de enero de 1993, relativo a normas comunes para la asignación de franjas horarias en los aeropuertos comunitarios (13);
12)
«control del rendimiento»: el proceso continuo de recogida y análisis de datos para medir los resultados reales de un sistema en relación con los objetivos (clave) de rendimiento pertinentes y con los planes de rendimiento utilizando los indicadores (clave) de rendimiento enumerados en el artículo 9 y el anexo I;
13)
«período de referencia»: el período de validez y aplicación de los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión y de los planes de rendimiento, tal como vienen definidos en el artículo 11, apartado 3, letra d), del Reglamento (CE) no 549/2004;
14)
«incursión en pista»: cualquier incidencia en un aeródromo que implique la presencia incorrecta de una aeronave, vehículo o persona en la zona protegida de una superficie designada para el aterrizaje y despegue de aeronaves;
15)
«dependencia de servicios de tránsito aéreo» («dependencia ATS»): la dependencia, ya sea civil o militar, responsable de prestar servicios de tránsito aéreo;
16)
«servicios CNS, MET y AIS»: servicios de comunicación, navegación y vigilancia, servicios meteorológicos para la navegación aérea y servicios de información aeronáutica;
17)
«acontecimiento excepcional»: circunstancias en que la capacidad ATM es anormalmente reducida de forma que el nivel de atrasos ATFM es anormalmente elevado a consecuencia de una limitación prevista inducida por un cambio operacional o técnico, de circunstancias meteorológicas adversas graves, de la indisponibilidad de grandes partes del espacio aéreo por causas o bien naturales, o bien políticas, de una huelga, y de la activación de la CCCAE (Célula de Coordinación de Crisis de la Aviación Europea) por el Gestor de la Red a consecuencia de una o de varias de estas causas;
18)
«costes de reestructuración»: costes puntuales significativos incurridos por los proveedores de servicios de navegación aérea en el proceso de reestructuración debido a la introducción de nuevas tecnologías y procedimientos y modelos empresariales asociados para estimular la prestación integrada de servicios cuando el Estado miembro desea recuperar los costes en uno o más períodos de referencia; estos costes pueden ser los incurridos en el pago de indemnizaciones a los empleados, el cierre de centros de control del tráfico aéreo, la transferencia de actividades a nuevas localizaciones y la amortización de activos y/o la adquisición de participaciones estratégicas en otros proveedores de servicios de navegación aérea.
Artículo 3
Organismo de evaluación del rendimiento
1. En caso de que la Comisión decida designar a un organismo de evaluación del rendimiento para que le preste su asistencia en la aplicación del sistema de evaluación del rendimiento, la duración del mandato de este organismo será fija y guardará correlación con los períodos de referencia. La Comisión nombrará el presidente y los miembros del organismo de evaluación del rendimiento.
2. El organismo de evaluación del rendimiento tendrá las competencias y la imparcialidad necesarias para llevar a cabo con independencia las tareas que le haya asignado la Comisión, particularmente en los ámbitos de rendimiento clave que sean aplicables.
3. El organismo asistirá a la Comisión en la aplicación del sistema de evaluación del rendimiento, en particular en lo que se refiere a lo siguiente:
a)
recogida, examen, validación y difusión de datos de rendimiento;
b)
definición o adaptación de nuevos ámbitos de rendimiento clave en consonancia con los indicados en el Plan Maestro ATM, tal y como prevé el artículo 9, apartado 1, y de los indicadores de rendimiento clave correspondientes;
c)
definición de unos indicadores de rendimiento clave que cubran, en todos los ámbitos de rendimiento clave, el rendimiento de las funciones de red y de los servicios de navegación aérea, tanto en los servicios de ruta como en los de aproximación;
d)
establecimiento y revisión de los objetivos de rendimiento para toda la Unión;
e)
fijación del umbral o de los umbrales de alerta a que se refiere el artículo 10, apartado 4, para activar los mecanismos establecidos en el artículo 19;
f)
evaluación de la compatibilidad de los planes de rendimiento adoptados, así como de los objetivos de rendimiento, con los objetivos fijados a nivel de la Unión;
g)
en su caso, evaluación de la compatibilidad de los umbrales de alerta adoptados en aplicación del artículo 19, apartado 3, con los umbrales de alerta que se establezcan a nivel de la Unión Europea en virtud del artículo 10, apartado 4;
h)
en su caso, evaluación de los objetivos de rendimiento revisados o de las medidas correctoras adoptadas por los Estados miembros;
i)
control, evaluación comparativa y análisis del rendimiento de los servicios de navegación aérea, incluidos la inversión y el gasto de capital, a los niveles local y de la Unión;
j)
control, evaluación comparativa y análisis del rendimiento de las funciones de red;
k)
control permanente del rendimiento global de la red europea de gestión del tránsito aéreo (ATM), incluida la elaboración de informes anuales destinados al Comité del Cielo Único;
l)
evaluación del grado de consecución de los objetivos de rendimiento al término de cada período de referencia con vistas a la preparación del período siguiente;
m)
evaluación del plan de rendimiento del Gestor de la Red, incluida su coherencia con los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión;
n)
mantenimiento y apoyo en la coordinación de un calendario de consultas a las partes interesadas sobre los planes de rendimiento y las obligaciones de consulta referidas en el artículo 9, apartado 1, del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013.
4. A petición de la Comisión, el organismo de evaluación del rendimiento deberá facilitar información o presentar informes ad hoc sobre las cuestiones relacionadas con el rendimiento.
5. El organismo de evaluación del rendimiento podrá facilitar información a la Comisión y hacerle recomendaciones con objeto de mejorar el sistema.
6. En lo que atañe a las relaciones con las autoridades nacionales de supervisión:
a)
a los efectos del control del rendimiento global de la red europea de ATM, el organismo de evaluación del rendimiento deberá obtener de las autoridades nacionales de supervisión la información necesaria sobre los planes de rendimiento;
b)
el organismo de evaluación del rendimiento asistirá a las autoridades nacionales de supervisión, si estas así se lo solicitan, ofreciéndoles, a propósito de las cuestiones que conciernan al rendimiento, una visión independiente apoyada en bases tales como estudios prospectivos, comparaciones fácticas entre proveedores de servicios de navegación aérea que operen en medios similares (evaluación comparativa), o análisis de las variaciones en el rendimiento en el curso de los últimos cinco años, o análisis de proyecciones;
c)
las autoridades nacionales de supervisión podrán solicitar la asistencia del organismo de evaluación del rendimiento para determinar gamas de valores indicativos para la fijación de objetivos, teniendo en cuenta los objetivos a nivel de la Unión. A estos valores tendrán acceso las autoridades nacionales de supervisión, los proveedores de servicios de navegación aérea, los operadores de aeropuertos y los usuarios del espacio aéreo.
7. Para garantizar la coherencia con los objetivos y normas establecidos y aplicados en virtud del Reglamento (CE) no 216/2008, el organismo de evaluación del rendimiento cooperará, en su caso, con la Agencia Europea de Seguridad Aérea (AESA) en la realización de las tareas previstas en el apartado 3 cuando estén relacionadas con la seguridad.
8. Para ejercer su función de control permanente del rendimiento global de la red ATM, el organismo de evaluación del rendimiento desarrollará métodos de trabajo adecuados con los proveedores de servicios de navegación aérea, los operadores de aeropuertos, los coordinadores de aeropuertos y las compañías aéreas.
Artículo 4
Autoridades nacionales de supervisión
1. Las autoridades nacionales de supervisión serán responsables de la elaboración de los planes de rendimiento, de la supervisión de este y del seguimiento de esos planes y de los objetivos de rendimiento. En el ejercicio de estas funciones, dichas autoridades actuarán con imparcialidad, independencia y transparencia.
2. Los Estados miembros garantizarán que en todos los ámbitos de rendimiento clave las autoridades nacionales de supervisión posean o tengan acceso a los recursos y capacidades necesarios para desempeñar las funciones previstas en el presente Reglamento, incluidas las competencias de inspección que sean adecuadas para el ejercicio de las tareas dispuestas en el artículo 20.
3. En caso de que un Estado miembro tenga más de una autoridad nacional de supervisión, deberá notificar a la Comisión cuál de ellas es la responsable de las tareas de coordinación nacional para la aplicación del presente Reglamento.
Artículo 5
Bloques funcionales de espacio aéreo
1. Los Estados miembros deberán establecer planes de rendimiento a nivel de bloque funcional de espacio aéreo.
2. Para cumplir la obligación prevista en el apartado 1, los Estados miembros:
a)
garantizarán que el plan de rendimiento se ajuste al modelo establecido en el anexo II;
b)
notificarán a la Comisión la identidad de la autoridad nacional de supervisión o del organismo que vaya a responsabilizarse de la coordinación dentro del bloque funcional de espacio aéreo, así como de las relaciones con la Comisión en lo que respecta a la aplicación del plan;
c)
tomarán las medidas pertinentes para garantizar que:
i)
sin perjuicio de las disposiciones de la letra e) y el anexo I, se establezca un único objetivo para cada indicador clave de rendimiento,
ii)
por razones de transparencia, se indique en el plan de rendimiento la contribución -controlada al nivel más adecuado- de cada proveedor de servicios de navegación aérea dentro del bloque funcional de espacio aéreo a la consecución de los objetivos de rendimiento definidos para dicho bloque,
iii)
cuando no se cumplan los objetivos, se fijen y apliquen durante el período de referencia las medidas a las que se refiere el artículo 11, apartado 3, letra d), del Reglamento (CE) no 549/2004; a tal fin, se utilizarán los valores anuales que figuren en el plan de rendimiento;
d)
serán responsables de la determinación y realización de los objetivos de rendimiento fijados a los niveles local -en particular de bloque funcional de espacio aéreo-, nacional, de zona de tarificación y de aeropuerto;
e)
cuando no se haya establecido una zona común de tarificación en ruta en la acepción del artículo 4 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013 y cuando, en consecuencia, se hayan establecido objetivos de rentabilidad en ruta para más de una zona de tarificación dentro del bloque funcional de espacio aéreo, consolidarán estos objetivos en un valor único a nivel agregado para los servicios de navegación aérea en ruta y facilitarán con fines informativos una cifra global que demuestre el esfuerzo de rentabilidad a nivel del bloque funcional de espacio aéreo;
f)
cuando una zona tarifaria sea modificada en el curso de un período de referencia, demostrarán que la modificación todavía permite el cumplimiento de los objetivos de rendimiento adoptados para el período;
g)
garantizarán que el plan de rendimiento sea coherente con el ámbito de aplicación del presente Reglamento de conformidad con el artículo 1, apartado 6, del mismo y con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 549/2004.
Artículo 6
Gestor de la Red
El Gestor de la Red establecido por el artículo 6 del Reglamento (CE) no 551/2004 y el artículo 3 del Reglamento (UE) no 677/2011 desempeñará las siguientes tareas en relación con el sistema de evaluación del rendimiento:
a)
Apoyar a la Comisión proporcionándole datos útiles para la preparación de los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión antes de los períodos de referencia y para la realización del seguimiento de la consecución de los objetivos de rendimiento durante el período de referencia. En particular, el Gestor de la Red llamará la atención de la Comisión sobre cualquier disminución persistente y significativa del rendimiento operacional.
b)
De conformidad con el artículo 21, apartado 5, proporcionar acceso a la Comisión a todos los datos enumerados en el anexo V.
c)
Ayudar a los bloques funcionales de espacio aéreo y a los proveedores de servicios de navegación aérea a alcanzar sus objetivos de rendimiento durante los períodos de referencia, garantizando la coherencia entre los planes de rendimiento, el Plan Estratégico de la Red y el Plan de Operaciones de la Red.
d)
Elaborar un plan de rendimiento, el Plan de Rendimiento de la Red, de conformidad con el artículo 5, apartado 1, y el artículo 16, apartado 1, del Reglamento (UE) no 677/2011, que deberá ser presentado a la Comisión a más tardar seis meses antes del inicio de cada período de referencia y ser adoptado por la Comisión antes del inicio de cada período de referencia. Este plan de rendimiento deberá hacerse público y contener:
i)
objetivos de rendimiento para todos los ámbitos e indicadores clave de rendimiento coherentes con los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión para todo el período de referencia y con valores anuales con fines de seguimiento;
ii)
contener una descripción de las acciones previstas para cumplir los objetivos;
iii)
contener, en caso necesario o si así lo decide la Comisión, objetivos e indicadores clave de rendimiento adicionales.
Artículo 7
Coordinación con la Agencia Europea de Seguridad Aérea (EASA)
En aplicación del artículo 13 bis del Reglamento (CE) no 549/2004 y de conformidad con el Reglamento (CE) no 216/2008, los Estados miembros y la Comisión coordinarán, en su caso, con la EASA a fin de garantizar que los siguientes aspectos sean debidamente tenidos en cuenta:
a)
los distintos aspectos del sistema de evaluación del rendimiento en el ámbito de la seguridad, incluidos el establecimiento, aplicación y revisión en ese ámbito de los indicadores clave de rendimiento y de los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión, así como la presentación de propuestas con las acciones y medidas que sean adecuadas tras la activación de un mecanismo de alerta;
b)
la compatibilidad de los indicadores clave de rendimiento y de los objetivos de rendimiento en materia de seguridad con la implementación del Programa Europeo de Seguridad de la Aviación.
Artículo 8
Duración de los períodos de referencia
1. El primer período de referencia del sistema de evaluación del rendimiento abarcará los años civiles 2012 a 2014, ambos inclusive. El segundo período de referencia abarcará los años civiles 2015 a 2019, ambos inclusive. Los períodos de referencia siguientes abarcarán cinco años civiles, a menos que una modificación del presente Reglamento disponga otra cosa.
2. El mismo período de referencia será aplicable a los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión y a los planes y objetivos de rendimiento.
Artículo 9
Ámbitos e indicadores clave de rendimiento
1. A efectos de la fijación de objetivos, la posible incorporación y adaptación de otros ámbitos clave de rendimiento de conformidad con el artículo 11, apartado 4, letra b), del Reglamento (CE) no 549/2004 será decidida por la Comisión siguiendo el procedimiento al que hace referencia el artículo 5, apartado 3, de ese Reglamento.
2. A esos mismos efectos, a cada ámbito clave de rendimiento corresponderá un solo indicador de rendimiento clave o un número limitado de ellos. El rendimiento de los servicios de navegación aérea se evaluará atendiendo a los objetivos obligatorios que se hayan fijado para cada indicador de rendimiento clave.
3. La sección 1 del anexo 1 presenta los indicadores de rendimiento clave para la fijación de objetivos y los indicadores de rendimiento clave a nivel de la Unión, seleccionados para cada ámbito clave de rendimiento.
4. La sección 2 del anexo 1 presenta los indicadores de rendimiento clave locales para la fijación de objetivos locales y los indicadores de rendimiento clave a nivel local utilizados para establecer los objetivos de rendimiento. El nivel local, en particular el bloque funcional de espacio aéreo, nacional, zona de tarificación y aeropuerto, viene indicado en la sección 2 del anexo I.
5. Los indicadores de rendimiento clave no deberán cambiar en el transcurso de un período de referencia. Los cambios que sean necesarios se introducirán modificando el presente Reglamento como muy tarde seis meses antes de la adopción de nuevos objetivos de rendimiento a nivel de la Unión.
6. Para su propio control del rendimiento y/o como parte de su plan de rendimiento, el Estado miembro podrá decidir establecer indicadores de rendimiento y los objetivos correspondientes además de los ámbitos y de los indicadores clave de rendimiento a que se refire el presente artículo y presentados en la sección 2 del anexo I. Estos indicadores y objetivos adicionales deberán apoyar la consecución de los objetivos de la Unión y de los objetivos correspondientes a nivel local. Podrán, por ejemplo, integrar y describir la dimensión civil-militar o meteorológica del plan de rendimiento, y podrán ir acompañados de sistemas de incentivos adecuados.
7. Con el fin de facilitar la implementación y medición de los indicadores de rendimiento clave en materia de seguridad, la EASA, en consulta con el organismo de evaluación del rendimiento, adoptará, antes del inicio del segundo período de referencia, medios aceptables de cumplimiento y documentación orientativa de acuerdo con el procedimiento aprobado de conformidad con el artículo 52 del Reglamento (CE) no 216/2008.
CAPÍTULO II
PREPARACIÓN DE LOS PLANES DE RENDIMIENTO
Artículo 10
Objetivos de rendimiento a nivel de la Unión
1. La Comisión adoptará los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión Europea por el procedimiento al que se refiere el artículo 5, apartado 3, del Reglamento (CE) no 549/2004; atendiendo a las aportaciones de las autoridades nacionales de supervisión y, como prevé el artículo 10 de ese Reglamento, previa consulta a las partes interesadas, así como, en su caso, a otras instancias pertinentes y a la Agencia Europea de Seguridad Aérea para los aspectos del rendimiento relacionados con la seguridad.
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 9, apartado 3, los objetivos de la Unión serán propuestos por la Comisión Europea como muy tarde quince meses anted del inicio del período de referencia y se adoptarán a más tardar doce meses antes de ese inicio.
3. La fijación de objetivos a nivel de la Unión para los indicadores de rendimiento clave establecidos en el apartado 4.1, letra b), de la sección 1 del anexo I deberá iniciarse a partir del tercer año del segundo período de referencia, a reserva de una decisión de la Comisión, de conformidad con el procedimiento referido en el apartado 1.
4. Al adoptar los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión, la Comisión determinará también para cada uno de los indicadores de rendimiento clave los umbrales a partir de los cuales se podrán activar los mecanismos de alerta previstos en el artículo 19.
5. La Comisión deberá motivar cada objetivo de rendimiento de la Unión con una descripción de los supuestos de base y la justificación para la fijación de estos objetivos, como la utilización de datos del Gestor de la Red, de las autoridades nacionales de supervisión y otros datos factuales, previsiones de tránsito, la composición de los grupos de proveedores de servicios de navegación aérea o de los bloques funcionales de espacio aéreo que tengan un contexto operacional y económico similar y el entorno económico.
Artículo 11
Elaboración de los planes de rendimiento
1. Las autoridades nacionales de supervisión, a nivel de bloque funcional de espacio aéreo, elaborarán planes de rendimiento que establezcan objetivos coherentes con los de la Unión y con los criterios de evaluación dispuestos en el anexo IV.
Sin perjuicio del modelo indicado en el anexo II, el plan de rendimiento podrá incluir diferentes secciones relativas al nivel local, en particular bloque funcional de espacio aéreo, nacional, zona de tarificación y aeropuerto.
2. Para facilitar la elaboración de los planes de rendimiento, las autoridades nacionales de supervisión garantizarán que:
a)
los proveedores de servicios de navegación aérea presenten sus planes empresariales a las autoridades nacionales de supervisión;
b)
las partes interesadas sean consultadas sobre el plan y los objetivos de rendimiento de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 549/2004. Deberá proporcionarse la información adecuada a las partes interesadas al menos tres semanas antes de la reunión de consulta.
3. Los planes de rendimiento deberán contener, en particular:
a)
la previsión de tránsito, expresada en unidades de servicio, que deberá presentarse en relación con cada año del período de referencia, a nivel del bloque funcional de espacio aéreo y para cada zona de tarificación del bloque funcional de espacio aéreo, con una justificación de las cifras utilizadas;
b)
los costes determinados de los servicios de navegación aérea para cada año del período de referencia y para cada zona de tarificación de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 15, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento (CE) no 550/2004;
c)
una descripción de la inversión, en particular la necesaria para la consecución de los objetivos de rendimiento, especificando su pertinencia en relación con el Plan Maestro Europeo ATM, el Plan Estratégico de la Red y los proyectos comunes referidos en el artículo 15 bis, apartado 3, del Reglamento (CE) no 550/2004 y en la que se pongan de relieve los beneficios y sinergias logrados a nivel del bloque funcional de espacio aéreo;
d)
los objetivos de rendimiento en cada uno de los ámbitos clave de rendimiento que se hayan fijado con referencia a cada indicador de rendimiento clave para la totalidad del período de referencia, con los valores anuales que deban utilizarse a los fines de seguimiento e incentivación;
e)
una consideración de las interdependencias entre ámbitos clave de rendimiento, incluida una evaluación del impacto sobre la seguridad del plan de rendimiento y las medidas de mitigación que puedan ser necesarias para mantener la garantía de seguridad;
f)
una descripción de la dimensión cívil-militar del plan, con una indicación de la contribución que aporte al aumento de la capacidad la aplicación del concepto de utilización flexible del espacio aéreo, teniendo debidamente en cuenta la eficacia de la misión militar y añadiendo, si procede, indicadores y objetivos de rendimiento que, además de pertinentes, sean compatibles con los demás indicadores y objetivos del plan de rendimiento;
g)
una descripción y justificación de la forma en que los objetivos de rendimiento contemplados en la letra d) se ajusten y contribuyan a los objetivos de rendimiento establecidos a nivel de la Unión y al rendimiento de la red europea de ATM;
h)
la identificación de cada proveedor de servicios de navegación aérea interesado y de su contribución específica a la consecución de los objetivos, controlada por razones de transparencia al nivel más adecuado, con arreglo a lo referido en el artículo 5, apartado 2, letra c), punto ii);
i)
una descripción de los mecanismos de incentivación que deberán aplicarse a esas entidades para favorecer la consecución de los objetivos durante el período de referencia;
j)
las medidas adoptadas por las autoridades nacionales de supervisión para controlar la consecución de los objetivos de rendimiento;
k)
una descripción de los resultados de la consulta a las partes interesadas, incluidas las cuestiones planteadas por los participantes y las medidas acordadas.
4. Los planes de rendimiento se basarán en el modelo establecido en el anexo II y podrán contener indicadores complementarios y objetivos asociados si así lo deciden los Estados miembros en aplicación del artículo 9, apartado 6.
5. El Gestor de la Red elaborará un Plan de Rendimiento de la Red con objetivos compatibles con los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión y, mutatis mutandis, con los criterios de evaluación que figuran en el anexo IV.
6. Para preparar el Plan de Rendimiento de la Red, el Gestor de la Red deberá.
a)
garantizar la realización de consultas de conformidad con el artículo 14 del Reglamento (UE) no 677/2011 de la Comisión;
b)
utilizar el modelo establecido en el anexo III.
Artículo 12
Sistemas de incentivos
1. Los sistemas de incentivos aplicados por los Estados miembros como parte de sus planes de rendimiento respetarán los principios generales siguientes:
a)
serán efectivos y proporcionales y no se modificarán durante el período de referencia;
b)
se aplicaran de forma no discriminatoria y transparente para contribuir a mejorar el rendimiento en la prestación de los servicios;
c)
formarán parte del marco reglamentario que conozcan con antelación todas las partes interesadas y se aplicarán durante todo el período de referencia;
d)
inducirán a las entidades sujetas a los objetivos fijados a alcanzar un alto nivel de rendimiento y a cumplir los objetivos asociados.
2. Los incentivos aplicados a los objetivos de rentabilidad serán de carácter financiero y estarán regulados por las disposiciones pertinentes de los artículos 13 y 14 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013. Dichos incentivos consistirán en un mecanismo de distribución de riesgos que funcione a nivel nacional o de bloque funcional de espacio aéreo.
3. Los incentivos aplicados a los objetivos de capacidad serán de carácter financiero y estarán regulados por las disposiciones pertinentes del artículo 15 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013. Podrán ser complementados con incentivos de otra naturaleza, como, por ejemplo, planes de acciones correctoras con plazos y medidas asociadas, decididos por las autoridades nacionales de supervisión, teniendo en cuenta las circunstancias locales.
4. Los incentivos al cumplimiento de los objetivos medioambientales podrán ser de carácter financiero y estarán regulados por las disposiciones pertinentes del artículo 15 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013. Podrán ser complementados con incentivos de otra naturaleza, como, por ejemplo, planes de acciones correctoras con plazos y medidas asociadas, decididos por las autoridades nacionales de supervisión, teniendo en cuenta las circunstancias locales.
5. Además, los Estados miembros, a nivel local, podrán modular las tarifas de navegación aérea, conforme a lo previsto en el artículo 16 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013.
CAPÍTULO III
ADOPCIÓN DE LOS PLANES DE RENDIMIENTO
Artículo 13
Adopción inicial de los planes de rendimiento
A propuesta de las autoridades nacionales de supervisión, los Estados miembros deberán adoptar planes de rendimiento que prevean objetivos de rendimiento vinculantes y presentarlos a la Comisión a más tardar seis meses antes del inicio del período de referencia.
Artículo 14
Evaluación y revisión de los planes y objetivos de rendimiento
1. La Comisión evaluará los planes de rendimiento y sus objetivos y analizará su contribución adecuada a los objetivos de rendimiento de la Unión, así como su compatibilidad con los mismos y con los criterios establecidos en el anexo IV, teniendo debidamente en cuenta la evolución que haya podido registrar el contexto entre la fecha de adopción de esos objetivos de la Unión y la fecha de evaluación del plan de rendimiento. En los casos en que se hayan fijado objetivos a nivel local sin referencia a un objetivo de rendimiento a nivel de la Unión, la evaluación deberá basarse en los criterios establecidos en el anexo IV.
2. Cuando se considere que un plan de rendimiento, o parte del mismo, y sus objetivos son compatibles con los objetivos a nivel de la Unión y contribuyen adecuadamente a su cumplimiento y son compatibles con todos los criterios enunciados en el anexo IV, la Comisión lo comunicará al Estado o a los Estados miembros interesados en el plazo de cinco meses a partir de la fecha de recepción del plan de rendimiento.
3. Cuando la Comisión considere que un plan de rendimiento, o parte del mismo, y algunos de sus objetivos, o todos ellos, son incompatibles con los objetivos a nivel de la Unión y no contribuyen adecuadamente a su cumplimiento y/o son incompatibles con uno o varios de los criterios establecidos en el anexo IV, la Comisión, en el plazo de cinco meses a partir de la fecha de recepción del plan de rendimiento y de conformidad con el procedimiento previsto en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento (CE) no 549/2004, emitirá una recomendación al Estado o a los Estados miembros interesados para que adopten un plan de rendimiento y/o objetivos total o parcialmente revisados. Esa recomendación deberá hacerse tras consultar al Estado o a los Estados miembros interesados e indicará con precisión las partes del plan de rendimiento y/o del objetivo u objetivos que deban revisarse, así como los motivos de la evaluación de la Comisión.
4. En tal caso, el Estado o Estados miembros interesados procederán, teniendo en cuenta las opiniones expresadas por la Comisión, a la adopción de un plan de rendimiento y/o de objetivos total o parcialmente revisados, así como de las medidas adecuadas para la consecución de dichos objetivos, e informarán de ello a la Comisión en el plazo de cuatro meses desde la notificación de la recomendación.
Artículo 15
Evaluación de los planes y objetivos de rendimiento revisados y adopción de medidas correctoras
1. La Comisión evaluará cada plan de rendimiento total o parcialmente revisado y sus objetivos de rendimiento atendiendo a los criterios establecidos en el anexo IV.
2. Cuando se considere que un plan de rendimiento revisado, o parte del mismo, y sus objetivos de rendimiento son compatibles con los objetivos a nivel de la Unión, contribuyen adecuadamente a su cumplimiento y son compatibles con todos los criterios enunciados en el anexo IV, la Comisión lo comunicará al Estado o a los Estados miembros interesados en el plazo de cinco meses a partir de la fecha de recepción del plan de rendimiento revisado.
3. Cuando la Comisión considere que un plan de rendimiento revisado, o parte del mismo, y/o algunos de sus objetivos, o todos ellos, siguen siendo incompatibles con los objetivos a nivel de la Unión, no contribuyen adecuadamente a su cumplimiento y/o siguen siendo incompatibles con uno o varios de los criterios establecidos en el anexo IV, la Comisión, en el plazo de cinco meses a partir de la fecha de recepción del plan de rendimiento y de conformidad con el procedimiento previsto en el artículo 5, apartado 3, del Reglamento (CE) no 549/2004, decidirá que el Estado o los Estados miembros interesados tomen medidas correctoras.
4. Tal decisión indicará con exactitud, en relación con los criterios establecidos en el anexo IV, la parte del plan y de los objetivos que deberá revisarse y los motivos de la evaluación de la Comisión. La decisión podrá determinar el nivel de rendimiento que se espere de esos objetivos, a fin de que el Estado o los Estados miembros interesados puedan tomar las medidas correctoras adecuadas, o podrá también contener sugerencias a propósito de esas medidas.
5. Dentro de los dos meses siguientes a la decisión de la Comisión, las medidas correctoras adoptadas por ese Estado o Estados miembros serán comunicadas a la Comisión junto con los elementos que demuestren su coherencia con dicha decisión.
Artículo 16
Planes de rendimiento o medidas correctoras adoptados tras el inicio del período de referencia
Los planes de rendimiento y las medidas correctoras que se adopten tras el inicio del período de referencia como resultado de los procedimientos dispuestos en los artículos 14 y 15 se aplicarán con carácter retroactivo desde el primer día de ese período.
Artículo 17
Revisión de los objetivos
1. De conformidad con el procedimiento referido en el artículo 5, apartado 3, del Reglamento (CE) no 549/2004, la Comisión podrá decidir revisar los objetivos a nivel de la Unión y/o podrá, a petición de un Estado miembro, permitir que uno o varios objetivos locales sean revisados:
a)
cuando, atendiendo a su informe mencionado en el artículo 18, apartado 4, disponga de pruebas sustanciales de que los datos, los supuestos y las razones en el origen de la fijación de los objetivos iniciales ya no sean válidos; o
b)
de resultas de la aplicación de alguno de los mecanismos de alerta previstos en el artículo 19; o
c)
como consecuencia de una Decisión de la Comisión de conformidad con el artículo 10, apartado 3, en relación con el indicador clave de rendimiento mencionado en el punto 4.1, letra b), de la sección 1 del anexo I.
2. Una revisión de los objetivos a nivel de la Unión podrá determinar la modificación de los planes de rendimiento existentes. En tal caso, la Comisión podrá ajustar como convenga el calendario previsto en los capítulos II y III del presente Reglamento.
CAPÍTULO IV
SEGUIMIENTO DE LA CONSECUCIÓN DEL RENDIMIENTO
Artículo 18
Seguimiento permanente e información
1. Las autoridades nacionales de supervisión y la Comisión deberán controlar la implementación de los planes de rendimiento. A tal fin, se utilizarán los valores anuales que figuren en el plan. Si, durante el período de referencia, no se alcanzasen los objetivos de referencia, el Estado o los Estados miembros interesados deberán definir y aplicar medidas correctoras destinadas a rectificar la situación y comunicarlas a la Comisión. Cuando considere que dichas medidas no son suficientes para rectificar la situación, la Comisión deberá, en el plazo de cinco meses desde la recepción de las medidas y de conformidad con el procedimiento previsto en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento (CE) no 549/2004, comunicar esa circunstancia al Estado o a los Estados miembros interesados, sugiriendo medidas correctoras.
2. En caso de que la Comisión observe un descenso significativo y persistente del rendimiento a nivel local o de bloque funcional de espacio aéreo que afecte a otros Estados partes del Cielo Único Europeo y/o a la totalidad del espacio aéreo europeo, podrá pedir a dicho Estado o Estados miembros interesados que determinen y apliquen las medidas oportunas para alcanzar los objetivos fijados en su plan de rendimiento y que las comuniquen a la Comisión. Cuando considere que dichas medidas no son suficientes para rectificar la situación, la Comisión deberá, en el plazo de cinco meses desde la recepción de las medidas y de conformidad con el procedimiento previsto en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento (CE) no 549/2004, comunicar esa circunstancia al Estado o a los Estados miembros interesados sugiriendo medidas correctoras.
3. La Comisión se encargará del seguimiento de la implementación del Plan de Rendimiento de la Red del Gestor de la Red. A tal fin, se utilizarán los valores anuales que figuren en el plan. Si durante el período de referencia no se alcanzan los objetivos, la Comisión pedirá al Gestor de la Red que defina, aplique y comunique a la Comisión medidas correctoras destinadas a lograr los objetivos fijados en el Plan de Rendimiento de la Red. La Comisión informará a las autoridades u organismos nacionales de supervisión definidos en el artículo 5, apartado 2, letra b), de tales medidas correctoras.
4. A más tardar el 1 de junio de cada año y siempre que exista el riesgo de que no se alcancen los objetivos de rendimiento, las autoridades nacionales de supervisión o los organismos definidos en el artículo 5, apartado 2, letra b), deberán presentar un informe a la Comisión sobre el control de los planes y objetivos de rendimiento. Los informes deberán basarse en las recomendaciones elaboradas por la Comisión antes del inicio de período de referencia. La Comisión informará al Comité del Cielo Único del nivel de consecución de los objetivos de rendimiento al menos una vez al año.
Artículo 19
Mecanismos de alerta
1. Cuando, debido a circunstancias imprevisibles en el momento de la adopción de los planes e insuperables e incontrolables por los Estados miembros, los proveedores de servicios de navegación aérea y el Gestor de la Red, los umbrales de alerta referidos en el artículo 10, apartado 4, se alcanzen al nivel de la Unión a lo largo de un año civil, la Comisión analizará la situación en consulta con los Estados miembros a través del Comité del Cielo Único y, en cooperación con las autoridades nacionales competentes, presentará en el plazo de cuatro meses propuestas de acciones adecuadas, como la revisión de los objetivos de rendimiento a nivel de la Unión y, en consecuencia, a nivel local.
2. Cuando, debido a circunstancias imprevisibles en el momento de la adopción de los planes e insuperables e incontrolables por los Estados miembros, los proveedores de servicios de navegación aérea y el Gestor de la Red, los umbrales de alerta referidos en el artículo 10, apartado 4, se alcanzen al nivel local a lo largo de un año civil, las autoridades nacionales de supervisión competentes analizarán la situación en consulta con la Comisión y presentarán en el plazo de cuatro meses propuestas de acciones adecuadas, como la revisión de los objetivos de rendimiento a nivel local.
3. Los Estados miembros podrán decidir adoptar umbrales de alerta diferentes de los contemplados en el artículo 10, apartado 4, con el fin de tener en cuenta las circunstancias y especificidades locales. En tal caso, los umbrales se establecerán en el plan de rendimiento y deberán ser compatibles con los umbrales adoptados en virtud del artículo 10, apartado 4. Las desviaciones deberán justificarse detalladamente. En caso de que se activen estos umbrales, se aplicará el procedimiento que dispone el apartado 1.
4. Cuando la implementación de un mecanismo de alerta conlleve la revisión de los planes y objetivos de rendimiento, la Comisión facilitará esa revisión ajustando adecuadamente los plazos que sean aplicables de conformidad con el procedimiento previsto en los capítulos II y III.
Artículo 20
Facilitación del control del cumplimiento
1. Los proveedores de servicios de navegación aérea y el Gestor de la Red facilitarán las inspecciones y reconocimientos, incluidas las visitas sobre el terreno, realizadas por la Comisión y la autoridad nacional de supervisión competente, o por una entidad cualificada que actúe en nombre de la autoridad nacional de supervisión, o, llegado el caso, por la EASA. Sin perjuicio de las competencias de supervisión conferidas a las autoridades nacionales de supervisión y a la EASA, las personas autorizadas estarán facultadas para:
a)
examinar, en relación con todos los ámbitos clave de rendimiento, los documentos y demás materiales que sean pertinentes para el establecimiento de los planes y objetivos de rendimiento;
b)
sacar copias o extractos de esos documentos;
c)
pedir explicaciones verbales sobre el terreno.
2. Las inspecciones e investigaciones referidas en el apartado 1 seguirán los procedimientos vigentes en el Estado miembro en el que deban efectuarse.
3. Las autoridades nacionales de supervisión controlarán la aplicación del presente Reglamento en el ámbito de rendimiento de la seguridad de conformidad con los procedimientos de supevisión de la seguridad establecidos por el Reglamento (UE) no 1034/2011 (14).
4. En el marco de sus inspecciones de normalización, la EASA supervisará la aplicación del presente Reglamento por los Estados miembros en el ámbito clave de rendimiento de la seguridad de conformidad con los métodos de trabajo a que se hace referencia en el artículo 24, apartado 5, del Reglamento (CE) no 216/2008.
CAPÍTULO V
RECOGIDA, VALIDACIÓN, EXAMEN, EVALUACIÓN Y DIFUSIÓN DE INFORMACIÓN SOBRE EL RENDIMIENTO DE LA NAVEGACIÓN AÉREA EN EL CIELO ÚNICO EUROPEO
Artículo 21
Recogida y validación de datos para la evaluación del rendimiento
1. Además de la información que haya recogido ya la Comisión a través de otros instrumentos de la Unión y que pueda utilizarse también para evaluar el rendimiento, las autoridades nacionales, los proveedores de servicios de navegación aérea, los operadores y los coordinadores de aeropuertos y las compañías aéreas garantizarán que los datos contemplados en el anexo V sean transmitidos a la Comisión de acuerdo con los requisitos establecidos en ese mismo anexo.
2. Las autoridades nacionales podrán delegar la tarea de suministro de datos o repartirla, en todo o en parte, entre sus autoridades nacionales de supervisión y entre los proveedores de servicios de navegación aérea y los operadores y coordinadores de aeropuertos, con el fin de tener en cuenta las particularidades locales y los canales de información que ya existan.
3. Quienes suministren los datos tomarán las medidas necesarias para garantizar su calidad y validación y su puntual transmisión, incluyendo en esta las pruebas de los controles de calidad y de los procedimientos de validación a los que se hayan sometido esos datos, así como las explicaciones que deban ofrecerse en respuesta a las peticiones concretas de la Comisión relativas a la calidad de los datos y los planes de acción que sean, en su caso, necesarios para mejorarla. Los datos se suministrarán gratuitamente en el formato que haya especificado la Comisión, utilizando, en su caso, medios electrónicos.
4. La Comisión evaluará la calidad de los datos que se le hayan transmitido con arreglo al apartado 1 y procederá a su validación. En caso de que esos datos no sean adecuados para evaluar el rendimiento, la Comisión podrá tomar las medidas oportunas para determinar y mejorar la calidad de aquellos en cooperación con los Estados miembros y, en especial, con sus autoridades nacionales de supervisión.
5. A los efectos del presente Reglamento, se considerarán transmitidos a la Comisión los datos relativos al rendimiento contemplados en el apartado 1 que se hayan suministrado ya a Eurocontrol. Cuando los datos no hayan sido remitidos ya a Eurocontrol, la Comisión y Eurocontrol tomarán las medidas necesarias para garantizar que esos datos se pongan a disposición de la primera con arreglo a los requisitos que dispone el apartado 3.
6. En caso de que se identifiquen nuevas necesidades en materia de datos, o de que se prevean datos de calidad insuficiente, y antes de que se modifique el presente Reglamento para introducir en él esas nuevas necesidades, la Comisión podrá emprender estudios piloto para que los Estados miembros o las partes interesadas los completen con carácter voluntario. Esos estudios piloto se llevarán a cabo a fin de evaluar la viabilidad de la recogida de los datos pertinentes, ponderando los beneficios de la disponibilidad de los datos en relación con los costes de la recogida y la carga para los consultados.
Artículo 22
Difusión de la información
1. A los efectos de los objetivos contemplados en el artículo 11 del Reglamento (CE) no 549/2004, la Comisión difundirá información de carácter general con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1049/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2001, relativo al acceso del público a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión (15), y, en particular, en su artículo 4, así como en el artículo 18 del Reglamento (CE) no 550/2004.
2. Los datos a los que se refiere el artículo 3, apartado 3, letra a), se pondrán libremente a disposición pública, en particular por medios electrónicos. A tal fin, la Comisión deberá tomar una decisión sobre la política de tratamiento, protección, confidencialidad y difusión de los datos recogidos a efectos del rendimiento en aplicación del artículo 21, y los respectivos derechos de propiedad intelectual.
3. Los informes de la Comisión previstos en el artículo 18, apartado 4, serán libremente accesibles, y en el Diario Oficial de la Unión Europea se publicará una referencia a ellos. La Comisión podrá además decidir facilitar de forma regular a las partes interesadas otros datos de carácter general, en especial por medios electrónicos.
4. Los objetivos fijados a nivel de la Unión a los que se refiere el artículo 10, así como una referencia a la adopción de los planes de rendimiento contemplados en el capítulo III, serán libremente accesibles y se publicarán en el Diario Oficial de la Unión Europea.
5. Los suministradores de datos a los que atañan directamente actividades e informaciones específicas, tales como estadísticas y datos validados, podrán acceder de forma individual a esas informaciones.
CAPÍTULO VI
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 23
Exenciones
Cuando, de conformidad con los procedimientos establecidos en el artículo 3 del Reglamento de Ejecución (UE) no 391/2013, se haya establecido que algunos o todos los servicios de navegación aérea de aproximación y/o servicios CNS, MET y AIS de un Estado miembro están sujetos a las condiciones del mercado, y el Estado miembro haya decidido al amparo de ese Reglamento no calcular los costes determinados de estos servicios, ni calcular ni fijar las tasas de aproximación, ni aplicar incentivos financieros a estos servicios, los objetivos de rentabilidad no se aplicarán a estos servicios.
Artículo 24
Recurso
Los Estados miembros se asegurarán de que las decisiones adoptadas con arreglo al presente Reglamento sean debidamente motivadas y se ajusten a un procedimiento efectivo de revisión y/o de recurso.
Artículo 25
Revisión del sistema
Al final de cada período de referencia, la Comisión revisará el sistema de evaluación del rendimiento y analizará en especial su impacto, eficacia y alcance, teniendo debidamente en cuenta el trabajo realizado en este campo por la OACI.
Artículo 26
Modificación del Reglamento (UE) no 677/2011
El Reglamento (UE) no 677/2011 queda modificado como sigue:
1)
Se suprime el considerando 28.
2)
En el artículo 5, el apartado 1 pasa a tener la siguiente redacción:
«1. Para orientar su perspectiva a largo plazo, el Gestor de la Red elaborará, mantendrá e implementará un Plan Estratégico de la Red, que se alineará con el período de referencia previsto en el artículo 8 del Reglamento de Ejecución (UE) no 390/2013 de la Comisión (16).
3)
En el artículo 5, el apartado 4 pasa a tener la siguiente redacción:
«4. El Plan Estratégico de la Red se actualizará periódicamente, al menos 12 meses antes del inicio de cada período de referencia.».
4)
En el artículo 20, el apartado 3 pasa a tener la siguiente redacción:
«3. El Gestor de la Red presentará cada año un informe a la Comisión y a la Agencia sobre las medidas adoptadas en el ejercicio de sus tareas. El informe abordará cada una de las funciones de la red y la situación global de la misma, y deberá guardar una estrecha relación con el contenido del Plan Estratégico de la Red, el Plan de Operaciones de la Red y el Plan de Rendimiento de la Red referidos en el artículo 6, letra d), del Reglamento de Ejecución (UE) no 390/2013 de la Comisión. La Comisión informará al Comité del Cielo Único.».
5)
El anexo IV pasa a tener la siguiente redacción:
«ANEXO IV
MODELO DE PLAN ESTRATÉGICO DE LA RED
El Plan Estratégico de la Red se basará en la estructura siguiente:
1. INTRODUCCIÓN
1.1.
Ámbito de aplicación del Plan Estratégico de la Red (ámbito geográfico y temporal)
1.2.
Elaboración del plan y proceso de validación
2. CONTEXTO Y REQUISITOS GENERALES
2.1.
Descripción de la situación actual y prevista de la red, incluidos DRER, ATFM, aeropuertos y recursos escasos.
2.2.
Retos y oportunidades en relación con el plazo de vigencia del plan (incluidas las previsiones de la demanda de tránsito y su evolución a nivel mundial).
2.3.
Objetivos de rendimiento y requisitos comerciales expresados por las diferentes partes interesadas y objetivos de rendimiento a nivel de la Unión Europea.
3. VISIÓN ESTRATÉGICA
3.1.
Descripción de la estrategia de desarrollo y evolución de la red a fin de cumplir los objetivos de rendimiento y responder a los requisitos comerciales.
3.2.
Conformidad con el sistema de evaluación del rendimiento
3.3.
Conformidad con el Plan Maestro ATM europeo
4. OBJETIVOS ESTRATÉGICOS
4.1.
Descripción de los objetivos estratégicos de la red:
a)
abordar, entre otras cosas, los aspectos relativos a la cooperación de las partes interesadas operativas participantes, en términos de funciones y responsabilidades;
b)
indicar la forma en que los objetivos estratégicos cumplirán los requisitos;
c)
determinar la forma de medir los avances hacia estos objetivos, e
d)
indicar la forma en que los objetivos estratégicos incidirán en el sector y en otros ámbitos relacionados.
5. PLANIFICACIÓN ESTRATÉGICA
5.1.
Descripción de la planificación a corto/medio plazo:
a)
prioridades de cada uno de los objetivos estratégicos;
b)
implementación de cada uno de los objetivos estratégicos en términos de despliegue de tecnología requerido, impacto arquitectónico, aspectos humanos, costes, beneficios, así como la gobernanza, recursos y reglamentación necesarios;
c)
participación necesaria de las partes interesadas operativas en cada elemento del plan, incluidas sus funciones y responsabilidades, y
d)
nivel acordado de participación del Gestor de la Red para apoyar la implementación de cada elemento del plan para cada función.
5.2.
Descripción de la planificación a largo plazo:
a)
intención de alcanzar cada uno de los objetivos estratégicos en términos de tecnología requerida y los correspondientes aspectos de I + D, impacto arquitectónico, aspectos humanos, análisis de rentabilidad, gobernanza y reglamentación necesarias y justificación económica y desde el punto de vista de la seguridad de estas inversiones;
b)
participación requerida de las partes interesadas operativas en cada elemento del plan, incluidas sus funciones y responsabilidades.
6. EVALUACIÓN DE RIESGOS
6.1.
Descripción de los riesgos asociados a la ejecución del plan.
6.2.
Descripción del proceso de seguimiento (incluida una desviación potencial con respecto a los objetivos iniciales).
7. RECOMENDACIONES
7.1.
Determinación de las medidas que deben adoptar la Unión y los Estados miembros para apoyar la ejecución del plan.».
Artículo 27
Entrada en vigor
1. El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
2. El Reglamento se aplicará a partir del segundo período de referencia definido en el artículo 8 y durante ese período. En lo que se refiere a la aplicación del sistema de evaluación del rendimiento y a fin de permitir la adopción de objetivos de rendimiento a nivel de la Unión en aplicación del artículo 10, apartado 2 antes del inicio del segundo período de referencia y la elaboración y adopción de planes de rendimiento de conformidad con las disposiciones del presente Reglamento, el artículo 1, apartados 3 y 4, el artículo 3, apartado 3, letras i) y n), los artículos 5 y 6, el artículo 9, apartado 4, el artículo 26, los capítulos II y III, así como los anexos I, II, III, IV y V se aplicarán a partir de la entrada en vigor del presente Reglamento.
Artículo 28
Derogación
El Reglamento (UE) no 691/2010, el artículo 26 del Reglamento (UE) no 677/2011 de la Comisión y el Reglamento de Ejecución (UE) no 1216/2011 de la Comisión serán derogados con efectos a partir del 1de enero de 2015, sin perjuicio de la obligación de los Estados miembros de implementar el sistema de evaluación del rendimiento durante el primer período de referencia, tal como se indica en el artículo 8.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de mayo de 2013.