РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1283/2014 НА КОМИСИЯТА
от 2 декември 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Република Корея и Малайзия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 11, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
Действащите антидъмпингови мерки върху вноса на някои принадлежности за тръбопроводи („ПТ“ или „разглеждания продукт“) с произход от Република Корея и Малайзия („засегнатите държави“) бяха наложени първоначално с Регламент (ЕО) № 1514/2002 на Съвета (2) („първоначалните мерки“).
(2)
Действащите антидъмпингови мита за Малайзия са 75 %, с изключение на дружествата Anggerik Laksana Sdn Bhd и Pantech Steel Industries Sdn Bhd, които подлежат на антидъмпингово мито съответно в размер на 59,2 % и 49,9 %. За Република Корея митото е 44 % за всички дружества.
(3)
Първоначалните мерки бяха запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета (3), последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета (4) („действащите мерки“).
1.2. Действащи мерки по отношение на други трети държави
(4)
По отношение на разглеждания продукт, извън обхвата на настоящата процедура, понастоящем има действащи антидъмпингови мерки върху износа от Китайската народна република и Тайланд (5). Мерките по отношение на разглеждания продукт с произход от Китай бяха разширени по обхват, за да се включи вносът на същия продукт, изпращан от Тайван (6), Индонезия (7), Шри Ланка (8) и Филипините (9). На 3 септември 2014 г., съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките върху вноса на ПТ от Китайската народна република и разширени по обхват, за да включват и Тайван, Индонезия, Шри Ланка и Филипините. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (10). Срокът на действие антидъмпинговите мерки върху износа от Тайланд е изтекъл.
(5)
През януари 2013 г. бяха наложени мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция (11).
1.3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие
(6)
На 8 февруари 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) публикува известие за предстоящото изтичане на срока на действие на действащите антидъмпингови мерки (12) по отношение на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия.
(7)
На 26 юни 2013 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 („основния регламент“).
(8)
Искането е подадено от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („заявителя“) от името на производители, които представляват над 40 % от общото производство на Съюза на разглеждания продукт.
(9)
Основание за искането е вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повторно възникване на дъмпинг и на вреда за промишлеността на Съюза.
(10)
На 15 октомври 2013 г. Комисията започна преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Тя публикува известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз (13).
1.4. Заинтересовани страни
(11)
В известието за започване Комисията прикани всички заинтересовани страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването в рамките на преразглеждането. Комисията уведоми изрично заявителя, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители от Република Корея и Малайзия и корейските и малайзийските органи за започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, и ги прикани да съдействат.
(12)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да представят коментари относно започването на преразглеждането и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури.
1.4.1. Извадка
(13)
В известието за започване Комисията посочи, че може да изготви извадка от производителите от Съюза, вносителите и корейските производители износители в съответствие с член 17 от основния регламент.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
В известието за започване Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза, и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Извадката беше подбрана въз основа на производството и обема на продажбите на сходния продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането („РПП“) в Съюза, като същевременно се гарантира географското покритие, и беше съставена от четирима производители от Съюза или групи производители от Съюза (пет отделни дружества), разположени в Германия, Франция, Италия, Румъния и Австрия. Не бяха получени коментари и временно подбраните дружества бяха запазени в окончателната извадка.
(15)
След започване на процедурата обаче Комисията трябваше да изключи от извадката двама производители от Съюза поради липса на сътрудничество. Останалите две дружества/група от дружества (три отделни дружества), представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите в ЕС, както и разполагат с производствени обекти в три различни държави. Поради това изменената извадка беше сметната за все още представителна за промишлеността на Съюза.
б) Изготвяне на извадка от вносители
(16)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързаните вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Въпреки това нито един вносител не оказа съдействие в хода на разследването.
в) Изготвяне на извадка от производители износители в Република Корея
(17)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Корея да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Корея към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(18)
Двама корейски производители износители предоставиха поисканата информация, но само един се съгласи да съдейства и да бъде включен в извадката. Поради това беше решено, че не е необходимо изготвяне на извадка от корейски производители износители.
г) Производители износители в Малайзия
(19)
С оглед на малкия брой известни производители износители от Малайзия в известието за започване Комисията не предвиди изготвянето на извадка.
(20)
Комисията прикани всички производители износители да заявят своя интерес в срок от 15 дни след публикуването на известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Малайзия към Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
1.4.2. Отговори на въпросника
(21)
Комисията изпрати въпросници на всички включени в извадката дружества в Съюза, на оказващото съдействие корейско дружество и на всички известни производители износители от Малайзия.
(22)
Един производител от Съюза не отговори на въпросника, а друг производител от Съюза представи само частичен отговор и не отговори на изпратеното до него писмо с искане за допълнителна информация. Впоследствие тези двама производители от Съюза бяха изключени от извадката (вж. съображение 15 по-горе). Един корейски производител износител предостави отговор на въпросника. Нито един от производителите износители в Малайзия не представи отговор на въпросника.
1.4.3. Проверки на място
(23)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда и за оценка дали налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 16 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
Производители от Съюза:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия и свързаното дружество Siekman Fittings, Lohne, Германия;
-
Vallourec Fittings S.A., Франция.
Производители износители в Република Корея:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(24)
Разследването за вероятност от повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
(25)
Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вероятността от продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на РПП („разглеждания период“).
1.6. Оповестяване
(26)
На 12 септември 2014 г. Комисията оповести на всички заинтересовани страни съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да запази действащите антидъмпингови мерки, и прикани всички заинтересовани страни да представят коментари. Коментарите от заинтересованите страни бяха разгледани от Комисията и взети под внимание, когато това бе уместно.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(27)
Продуктът, предмет на преразглеждането, са принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, с произход от Република Корея и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“ или „ПТ“).
2.2. Сходен продукт
(28)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, както и при първоначалното разследване, че ПТ, произведени в засегнатите държави, продавани на вътрешния пазар и/или изнасяни в Съюза и/или на други пазари за износ, имат едни и същи основни физически, технически и химични характеристики и крайни приложения като продуктите, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза.
(29)
Поради тази причина Комисията реши, че този продукт е сходен продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ВEРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГ
(30)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент Комисията разгледа дали изтичането на срока на действие на действащите мерки може да доведе до повторно възникване на дъмпинга от засегнатите държави.
3.1. Република Корея
3.1.1. Предварителни бележки
(31)
Един от най-големите корейски производители на ПТ, TK Corporation, оказа съдействие при разследването. Това оказало съдействие дружество представлява 25 %-40 % от корейския износ на ПТ (точната цифра не се предоставя от съображения за поверителност). TK Corporation предостави на Комисията отговор на въпросника, включително данни за вътрешните и експортните продажби и за производствените разходи. Комисията счете, че анализът на корейския дъмпинг през РПП и части от анализа за повторното му възникване може да се основат на данните на това дружество предвид дела му в корейския износ на ПТ. Отговорът на TK Corporation беше проверен.
3.1.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(32)
През РПП само незначителен обем ПТ (по-малко от 50 тона) са били внесени в Съюза от Корея. Някои от тези продажби са реализирани от единствения оказал съдействие производител износител, TK Corporation. Ясно е, че посочените количества не са представителни, тъй като представляват по-малко от 0,1 % от производството на TK Corporation. Освен това не е ясно дали антидъмпинговото мито върху вноса от TK Corporation е било платено, което поражда съмнения дали вносът действително е влязъл на митническата територия на Съюза. Също така тези продажби се отнасят за три конкретни проекта със съответните им спецификации за принадлежности (поради което са непредставителни продажби) и продажбите са извършени в „пакет“ с други принадлежности (главно от неръждаема стомана). Поради горепосочените причини не можеше да се направи съдържателен анализ на дъмпинга въз основа на вноса на ПТ от TK Corporation в Съюза през РПП.
(33)
След оповестяването TK Corporation изрази мнението, че Комисията е трябвало да изготви своя анализ на дъмпинга въз основа на експортните продажби на дружеството в Съюза, поради следните причини: i) експортните продажби на дружеството за Съюза през РПП са били значителни и поради това представителни, тъй като са включвали „не по-малко от 26 фактури с 282 отделни трансакции въпреки наличието на мита“; ii) при липса на яснота по отношение на плащането на антидъмпинговото мито някои от продажбите (предназначени за офшорен проект) няма да са предмет на антидъмпингово мито, докато за други продажби, осъществени през РПП, антидъмпинговите мита не винаги са били платени от износителите в резултат от неправилна класификация на тези продукти, поради което вносителите не са знаели, че има дължими антидъмпингови мита. Междувременно вносителите бяха уведомени за посочената грешка и оттогава са изплатили тези антидъмпингови мита с обратно действие; и iii) условията за експортни продажби за Съюза са били нормални, тъй като не са прилагани по-кратки срокове за доставка, нито начислените цени са били предмет на кръстосана компенсация.
(34)
Тези коментари бяха надлежно анализирани. Ниското равнище на експортните продажби на дружеството за Съюза - в абсолютно изражение, както и спрямо неговото общо производство на сходния продукт (под 0,1 %), не бе оспорено от TK Corporation. Комисията поддържа своята позиция, че този много малък обем, както в относително, така и в абсолютно изражение, не се счита за представителен.
(35)
Освен това въз основа на предоставените документи Комисията не можеше да установи коя част от твърдените продажби на ТК Corporation в Съюза в крайна сметка са били правилно класифицирани и внесени, а също твърдението, че цените не са били предмет на кръстосана компенсация, не можеше да бъде проверено и поради това не можеше да бъде прието, тъй като подкрепящите документи са предоставени едва след проверката на място. Във всеки случай и по двата въпроса, предвид заключението от анализа в съображение 34 по-горе, не е необходимо Комисията да направи окончателна преценка, тъй като дори общо отчетеният обем на продажбите на TK Corporation в Съюза не може да се счита за достатъчно представителен.
(36)
Поради това Комисията потвърждава, че продажбите на TK Corporation в Съюза през РПП не могат да се използват за съдържателен анализ на дъмпинга в рамките на настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
3.1.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(37)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Корея, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.1.3.1. Износ от Корея за други местоназначения
(38)
Предвид малкия обем на вноса на ПТ от Корея за Съюза и липсата на надеждност на цените за тези продажби (вж. съображения 32-36), Комисията стигна до заключението, че следва да се използват данните за продажбите на ПТ от Корея за други държави с цел да се направи оценка на евентуалното бъдещо равнище на експортните цени за Съюза, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(39)
Бе счетено за целесъобразно първо да се анализират корейските продажби за Съединените американски щати (САЩ), тъй като за разлика от всички други корейски експортни местоназначения, този пазар е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и с голям дял на вноса и много ниски вносни тарифни ставки, което го прави един силно конкурентен пазар. Освен това САЩ е основно местоназначение на износа от Корея като цяло, включително за TK Corporation.
(40)
В допълнение, в хода на разследването бяха разгледани всички други експортни продажби на ПТ от Корея.
(41)
Изчисления за дъмпинга бяха направени за продажбите в САЩ, както и за продажбите във всички други местоназначения за износ (с изключение на Съюза поради причините, изложени в съображения 32-36 по-горе).
а) Нормална стойност
(42)
В съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент нормалната стойност за TK Corporation бе основана на платената или подлежаща на плащане цена от независими клиенти на вътрешния пазар на дружеството при обичайни търговски условия, когато това беше възможно.
(43)
За видовете на продукта, които не позволяват да се приложи тази методология, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(44)
Това беше направено въз основа на действителните производствени разходи на TK Corporation, предоставени в отговора на въпросника, а именно действителните производствени разходи, към които бяха прибавени разходите за продажба и общите и административните разходи (ПОАР) и печалба в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(45)
Както е обяснено в съображения 32-36, продажбите на TK Corporation за Съюза не можеха да бъдат използвани за изчислението на дъмпинга и поради това експортните цени се основаваха на износа на дружеството за пазари на трети държави.
(46)
В съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент беше използвана експортната цена на TK Corporation за други държави, коригирана на равнище франко завода, като се вземат предвид, по целесъобразност, разходите, inter alia, за транспорт, мита и данъци.
в) Сравнение и корекции
(47)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завод.
(48)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
(49)
За да се направи разграничение между различните видове на разглеждания продукт, в първоначалната методология на контролния номер на продукта (КНП) за определяне на видовете на продукта беше предвидена 11-цифрова система. Изчисленията на дъмпинга бяха направени с леко намалена КНП структура от 7 цифри. Полетата, свързани със стандарта за спецификация и чистотата на материала бяха заменени с опростен критерий, разграничаващ между продукти, произведени от въглеродна стомана и легирана стомана. Това беше направено, тъй като беше установено, че има малка разлика между използваните стандартни спецификации (като например ANSI или EN) и системите за класификация на материала следват използвания стандарт. Поради тази причина опростената система подобри съпоставимостта за изчисленията на дъмпинга (и на вредата) за хиляди КНТ, без да се изопачава резултатът от самото изчисление.
(50)
TK Corporation отправи искане Комисията да увеличи първоначалната КНП система до 16 цифри, което беше отхвърлено, тъй като използваната система вече можеше да категоризира разглеждания продукт по ефикасен начин. Освен това следва да се отбележи, че беше ясно, че изчислените дъмпингови маржове (и тези на вредата) не биха се променили съществено - ако са въз основа на 7, 11 или 16 цифри, тъй като средните продажни цени на TK Corporation на различните пазари са варирали в значителна степен.
(51)
Вторият въпрос във връзка с изчисляването касае метода за изчисляване на обема, който да бъде използван за изчислението на дъмпинга. TK Corporation направи твърдението, че тъй като за вписване на количеството в техните фактури за продажба, ценови листи за (евентуални) клиенти, както и в счетоводните им книжа са използвани „бройки“, в изчислението като мерна единица следва също да се използват бройки. Във въпросника се изискваше количеството да се посочи в тегло, но за някои от своите продажби TK Corporation отговориха в бройки. За тези продажби преобразуването от бройки в тегло беше направено от TK Corporation като част от процеса на изискване на допълнителни данни. Комисията реши, че използването на теглото е най-добрата методология, поради следното:
-
бройките като мерна единица могат да доведат до отклонения по отношение на средната единична цена, тъй като те не съответстват на дадено тегло на бройка, което е важен фактор при определянето на разходите (а оттук и на цената) на разглеждания продукт,
-
теглото е необходимо за изчисленията на вредата, тъй като това е методологията, използвана от производителите от Съюза, и би било нецелесъобразно да се използват различни методологии при изчисленията на дъмпинга и вредата (подбиването на цените); както и
-
в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано единствено теглото за разглеждания продукт.
(52)
Освен това следва да се отбележи, че като цяло изчислените дъмпингови маржове не се променят в голяма степен, ако са въз основа на бройки, предвид значителните различия в средните цени на TK Corporation на различните пазари.
(53)
След оповестяването TK Corporation отново изрази становището, че Комисията е трябвало да основе своите изчисления на дъмпинга въз основа на бройки, а не на тегло. Една от посочените причини е, че данните за продажбите и разходите на TK Corporation са дадени в бройки и по този начин преобразуването в тегло може да доведе до отклонения при изчисляването на дъмпинговия марж.
(54)
Що се отнася до съпоставимостта с промишлеността на Съюза, TK Corporation изтъкна, че Комисията не е изчислила маржа на вредата, а по отношение на дъмпинговия марж не е необходимо да се прави сравнение с данните за разходите и продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това TK Corporation направи твърдението, че използваната в трансакциите мерна единица, включително и от промишлеността на Съюза, следва да е бройка, а не килограм или тон.
(55)
Накрая, TK Corporation не вижда значението на факта, че в данните на митническите служби на Съюза и в корейските статистически данни за износа е регистрирано теглото.
(56)
Гореизложените коментари бяха надлежно анализирани. На първо място е важно да се отбележи, че TK Corporation не предостави „алтернативно“ изчисление на дъмпинга на база бройка. Всъщност, въпреки че твърдят, че „изчислението на бройка“ ще доведе до по-точен резултат, те не успяват в действителност да докажат това. Комисията отново заявява, че изчислените дъмпингови маржове са значителни и, както е обяснено в съображение 52, не са установени съществени разлики между дъмпинговите маржове, изчислени въз основа на тегло и съответно въз основа на бройки. С други думи, неоспоримо е, че независимо от използвания метод се установяват големи дъмпингови маржове. Освен това, важно е да се припомни, че преобразуването от бройки в тегло в данните за продажбите и разходите на TK Corporation е направено от самата TK Corporation, използвайки тяхна собствена методология. Освен това техният каталог, който е на разположение на уебсайта на дружеството, дава информация за приблизителното тегло на всеки вид принадлежност.
(57)
Трансакциите на промишлеността на Съюза са изразени едновременно в тегло и бройки, както е видно във фактурите, проверени от Комисията. Освен фактурирането теглото е методиката, използвана за определянето на капацитета, обема на производството и производствените разходи - не само в Съюза, но и в целия свят, както и в Корея. Суровините, които представляват най-големият елемент в производствените разходи на разглеждания продукт, се закупуват в тонове. Други фактори, като например потреблението на енергия, разходите за труд и навло, също се изчисляват въз основа на теглото. Промишлеността на Съюза също така определя отстъпките за клиентите в края на годината въз основа на обема (в тонове), закупен от клиента, а не въз основа на броя на единиците. Освен това в настоящото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие беше необходимо да се изчислят маржовете на подбиване на цените (което беше направено; вж. съображения 98-105), и поради това е погрешен аргументът, че не е необходимо да се направи сравнение между данните за промишлеността на Корея и на Съюза, както се предполага от твърдението, обобщено в съображение 54 по-горе.
(58)
Събраните и използвани статистически данни в световен мащаб в хода на разследването, включително статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза, са изразени единствено в тегло. Те бяха използвани, inter alia, за анализиране на корейския износ на разглеждания продукт за Съюза и за трети държави. С цел да установи делът на TK Corporation в него и да се извърши кръстосана проверка на обема на техните продажби за Съюза, както е посочено в отговора им на въпросника, беше необходимо данните на TK Corporation да бъдат преобразувани в тегло, тъй като не беше възможно статистическите данни за корейския износ и митническите статистически данни на Съюза да бъдат преобразувани в бройки.
(59)
Накрая, важно е да се отбележи, че в предишни разследвания (като например разследването, довело до първоначалните мерки, и първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие), както и в по-скорошни разследвания относно същия продукт от Русия и Турция, също е използвана методологията въз основа на теглото.
(60)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава, че твърдението, че изчисленията следва да се направят на база бройки, следва да бъде отхвърлено.
г) Дъмпинг през РПП
(61)
Изчислените по този начин дъмпингови маржове за TK Corporation са 46 % и 27 % в зависимост от местоназначението на износа.
3.1.3.2. Производствен капацитет на Корея
(62)
Що се отнася до общия производствен капацитет на Корея и нейния свободен капацитет, в хода на разследването Комисията не получи информация от нито един корейски производител, с изключение на TK Corporation. Комисията съответно трябваше да се позове на член 18 от основния регламент, за да направи констатации в това отношение, и информацията, с която разполага, е проверената информация, предоставена от TK Corporation, касаеща само това дружество, и информацията за цялата държава, включена в искането за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие.
(63)
Свободният капацитет, деклариран от TK Corporation, бе надлежно проверен. Чрез екстраполиране на свободния капацитет, деклариран от TK Corporation през РПП въз основа на дела им в общия корейски обем на износа, Комисията изчисли, че общият свободен капацитет в Корея възлиза на най-малко 15 000 тона, което представлява около 25 % от общото потребление на Съюза. Относно това изчисление обаче е важно да се отбележи, че производствените обеми в сравнение с производствения капацитет са много специфични за дружеството, и освен това, въпреки че TK Corporation е един от по-големите производители на сходния продукт в Корея, дружеството е само едно от всички дружества и определено няма господстваща позиция. Поради това Комисията направи кръстосана проверка на тази констатация с информацията, съдържаща се в искането.
(64)
Информацията за свободния капацитет, предоставена в искането, се основава на прогнозни данни за капацитета и производството за всички корейски производители, посочени от заявителя. По отношение на производствения капацитет на трите най-големи производителя са използвани обществено достъпните данни. За другите (много по-малки) корейски производители тези данни не са обществено достояние и следователно заявителят е използвал други разумни методи за оценяване на техния производствен капацитет. Освен това с цел определяне на свободния капацитет заявителят е приел определено равнище на корейското вътрешно потребление и е взел предвид вноса в Корея, както и износа от Корея. Както при изчисляването на производствения и свободния капацитет бяха направени съответните отчисления, за да се вземе предвид производството на други видове продукти, които не попадат в обхвата на продукта. Тази съвкупност от информация очевидно бе счетена за по-пълна и убедителна от информацията, посочена в съображение 63 по-горе. Не бяха получени коментари, които да противоречат на тези данни. На тази основа, като се използват наличните факти, свободният капацитет в Корея се оценява на 119 300 тона, което се равнява, само по себе си, на два пъти размера на пазара на Съюза през РПП.
3.1.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(65)
Припомня се, че ПТ се използват предимно в петролната и газовата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Нито един от наличните факти не сочи съществен растеж или спад на тези отрасли в Корея, поради което се счита, че корейският вътрешен пазар на ПТ ще се задържи сравнително стабилен през следващите години и няма да даде възможност за съществено разрастване на корейските ПТ. Освен Корея, основните пазари за износ на тези отрасли са Съюза, САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия. В хода на разследването не бе открита информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(66)
Корея вече има високо равнище на износа за САЩ, държавите от Близкия Изток и Югоизточна Азия и поради това тези пазари не разполагат със значителен потенциал за растеж на корейската промишленост. Припомня се също, че във връзка с корейския износ за САЩ беше установен значителен дъмпинг от 46 %. Поради факта, че пазарът на Съюза е един от най-големите пазари в света, той е привлекателен пазар за растеж, ако мерките бъдат отменени, тъй като към момента корейските производители износители не са се възползвали изцяло от него предвид действащите мерки.
(67)
Що се отнася до размера и условията на пазара, американският пазар и пазарът на Съюза са сходни. И на двата пазара има голям брой местни производители, а вносът има значителен пазарен дял. Разследването показа, че средната продажна цена на пазара на Съюза (като се вземат предвид всички продажби на производителите от Съюза, както и всички продажби за внос в Съюза), е 2 600 EUR/t. Следователно средната цена на пазара на Съюза е сходна със средната цена на пазара на САЩ за корейските производители износители (2 700 EUR/t), с тази разлика, че в САЩ те не подлежат на антидъмпингови мерки. Поради тази причина настоящите ограничени корейски продажби за Съюза вероятно се дължат на съществуващите мерки по отношение на разглеждания продукт. Припомня се, че през РПП САЩ е бил най-големият пазар за износа на корейските износители. Това показва, че Съюзът ще бъде привлекателен пазар за корейските износители и че ако митата бъдат отменени, може да се очаква пазарът на Съюза да привлече сходни по големина обеми като тези на пазара на САЩ. През РПП корейските ПТ представляват 20-25 % от целия внос на ПТ в САЩ, а като пазарен дял от общия пазар на ПТ на САЩ - от 10 % до 15 % (точните данни не се предоставят от съображения за поверителност). С други думи, корейските производители вероятно ще използват наличния свободен капацитет, както е описано в съображение 64, за да навлязат отново на пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени.
(68)
Както е обяснено в съображение 39 по-горе, с изключение на САЩ, няма второ местоназначение за корейския износ, което може да бъде надлежно използвано в анализа на развитието на пазара на Съюза, ако срокът на действие на мерките изтече. Поради тази причина обединяването на всички експортни продажби в местоназначения, различни от Съюза или САЩ, в настоящия анализ не се счита, че ще доведе до надеждни средни цени с оглед на различните обстоятелства, характерни за тези (много по-малки) отделни пазари. Предвид ограничения характер на анализа, както е описано по-горе, и липсата на значителен потенциал за растеж на тези „други пазари“ в близко бъдеще обаче не се очаква тези пазари да поемат значителен допълнителен внос от Корея.
3.1.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(69)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече. Разследването показа, че корейските продажби на ПТ в САЩ и в други трети държави се реализират на дъмпингови цени с дъмпингови маржове съответно от 46 % и 27 %.
(70)
Освен това свободният капацитет на Корея е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. Ако този капацитет се използва за износ за Съюза и в ценова конкуренция с производителите от Съюза или с основния внос от трети държави, съществува голяма вероятност този износ да се осъществява на дъмпингови цени.
3.2. Малайзия
3.2.1. Предварителни бележки
(71)
При липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия цялостният анализ трябваше да се основава на наличната информация на Комисията от други източници. В това отношение, както и в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент, Комисията проучи различните статистически източници. Статистическите данни за вноса, събрани съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент („базата данни по член 14, параграф 6“), предоставиха най-добрата налична информация, за да се установят количествата и цените на вноса за пазара на ЕС. Други източници като Евростат не бяха използвани, тъй като разглежданият продукт не може да бъде разграничен от другите продукти, при които също се използва 8-цифрен код.
3.2.2. Дъмпинг на вноса през РПП
(72)
Базата данни по член 14, параграф 6 показва, че не е осъществен внос на пазара на ЕС от Малайзия. Поради това беше направено заключението, че през РПП не е имало продължаване на дъмпинга на малайзийския износ.
3.2.3. Доказателства за вероятност от повторно възникване на дъмпинга
(73)
Комисията анализира дали съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако срокът на действие на мерките изтече. При този анализ бяха взети предвид следните елементи: експортната цена за други местоназначения, производственият капацитет и свободният капацитет в Малайзия, както и привлекателността на пазара на Съюза.
3.2.3.1. Износ от Малайзия за други местоназначения
(74)
Предвид липсата на внос на ПТ от Малайзия за пазара на Съюза Комисията прибягна до данни от друга държава. САЩ бяха счетени за подходяща държава, тъй като пазарът ѝ е сходен по големина с този на Съюза, има много местни производители, но и голям дял на вноса, което прави пазара много конкурентен. Освен това САЩ определено е най-голямото местоназначение за износа от Малайзия, където през РПП е реализиран 87 % от малайзийския износ. Този подход е идентичен на подхода, използван при предишното разследване за Малайзия, както и при оценката на „вероятността от повторно възникване на вредата“.
а) Нормална стойност
(75)
При липсата на съдействие от страна на малайзийски производители износители, нормалната стойност бе основана, в съответствие с член 18 от основния регламент, на данните, предоставени в искането за преразглеждане, а именно изчислените разходи за производство, към които бяха добавени 6 % за ПОАР и печалбата, изразена като процент от цената франко завода. Счита се, че процентът е по консервативна оценка. Това се потвърждава от факта, че за единственото сътрудничещо дружество в тази процедура (TK Corporation, Корея) действителната стойност е много над 6 %.
б) Експортна цена
(76)
В съответствие с член 18 от основния регламент и при липсата на съдействие от страна на производители износители от Малайзия, експортната цена беше изчислена, като се използваха малайзийските експортни цени на разглеждания продукт за САЩ, получени от статистиката за вноса в САЩ.
в) Сравнение
(77)
Нормалната среднопретеглена стойност и среднопретеглената експортна цена на ПТ бяха сравнени, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, на равнище франко завода.
(78)
За целите на справедливото сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени разликите, констатирани във факторите, влияещи на цените и на съпоставимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В това отношение процентът за ПОАР и печалбата, посочен в съображение 75 по-горе, е на база франко завода и не включва сухопътното и морското навло, разходите за застраховки, обработка и товарене и допълнителните разходи.
г) Дъмпингов марж през РПП
(79)
По методологията, описана по-горе, използвана и при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, с което се разшири обхватът на мерките („действащите мерки“), беше установен дъмпингов марж в размер на 57,7 %.
3.2.3.2. Производствен капацитет на Малайзия
(80)
При липсата на сътрудничество от Малайзия не беше предоставена информация относно производството и свободния капацитет. Според предоставената в искането информация в Малайзия има общ инсталиран капацитет от около 55 000 тона и свободен капацитет от близо 27 000 тона. В анализа, довел до този обем, не е включено производството (капацитета) на други продукти, поради което се счита за разумна стойност. Малайзийският свободен капацитет от 27 000 тона се равнява на около 40 % от общото потребление на Съюза през РПП.
3.2.3.3. Привлекателност на пазара на Съюза
(81)
Що се отнася до развитието на основните промишлени пазари на ползвателите в световен мащаб, както е обяснено в съображение 65 по-горе, пазарът на Съюза е един от най-големите пазари за ПТ и в досието няма информация, която да предполага, че на някой от тези пазари търсенето ще намалее или ще се увеличи в значителна степен през следващите години.
(82)
Разследването разкри, че продажните цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза са по-високи от малайзийските експортни цени на други експортни пазари, особено на пазара на САЩ. В действителност средната цена на пазара на Съюза е 2 600 EUR/t, докато според статистически данни на САЩ средната вносна цена на малайзийския внос в САЩ е 1 600 EUR/t. Поради това пазарът на Съюза ще бъде привлекателен пазар за износители от Малайзия, ако мерките бъдат отменени. Това е от особено значение с оглед на малайзийския свободен капацитет, но също така се припомня, че понастоящем 87 % от износа от Малайзия е насочен към САЩ, където малайзийските производители износители продават на значително по-ниски цени.
3.2.3.4. Заключение относно вероятността от повторно възникване на дъмпинга
(83)
Предвид гореизложеното съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Бе установено, че малайзийските продажби на ПТ в САЩ се реализират на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 57,7 %.
(84)
Освен това свободният капацитет на Малайзия е значителен в сравнение с потреблението на Съюза през РПП. С оглед на равнището на цените в Съюза този капацитет вероятно ще бъде използван, поне частично, за износ за Съюза, ако мерките бъдат отменени. Може да се очаква също, че в този случай голяма част от износа за САЩ ще бъде пренасочена към пазара на Съюза предвид преобладаващите цени на пазара на Съюза в сравнение с тези в САЩ.
3.3. Заключение относно вероятността за повторно възникване на дъмпинга
(85)
Предвид изложеното по-горе, т.е. високите дъмпингови маржове, наличния голям свободен капацитет в засегнатите държави, заедно с техния голям капацитет за износ и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и големината, може да се направи заключението, че ако се позволи срокът на действие на мерките да изтече, дъмпинговият внос от Република Корея и Малайзия за Съюза ще бъде възобновен.
4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост и производство на Съюза
(86)
Промишлеността на Съюза не е претърпяла значими структурни промени в сравнение с нейното състояние, както е описано в Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, посочен в съображение 3 по-горе. Двадесет и двама производители от Съюза са произвеждали сходния продукт през РПП. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(87)
Общото производство на Съюза през РПП е установено на около 57 736 тона. Комисията определи тази стойност въз основа на цялата налична информация за промишлеността на Съюза, като например проверените данни за включените в извадката дружества и данните, предоставени от заявителя.
(88)
Включените в извадката дружества/група от дружества в рамките на разследването, представляват 49 % от производството на Съюза и 45 % от продажбите на Съюза (вж. съображение 15 по-горе). Поради това данните от извадката са представителни за състоянието на промишлеността на Съюза.
4.2. Потребление на Съюза
(89)
Комисията установи потреблението на Съюза, като взе предвид i) обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза въз основа на данните, предоставени от заявителя, и ii) вноса от трети държави въз основа на базата данни по член 14, параграф 6.
(90)
Потреблението на Съюза се променя по следния начин:
Таблица 1
Потребление на Съюза (метрични тонове)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Общо потребление на Съюза
55 497
62 426
58 941
59 992
Индекс (2010 г.= 100)
100
112
106
108
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(91)
През 2011 г. потреблението се е увеличило с 12 % в сравнение с равнището през 2010 г. То е спаднало отново през 2012 г., но е останал над равнището от 2010 г. (увеличение от 6 %). Между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза бележи ръст от 8 %.
4.3. Внос от засегнатите държави
4.3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатите държави
Република Корея
(92)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установено, въз основа на данни от базата данни съгласно член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(93)
Вносът в Съюза от Република Корея се е променял, както следва:
Таблица 2
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Република Корея (в тонове)
301
208
204
18
Индекс
100
69
68
6
Пазарен дял
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Индекс
100
62
64
6
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(94)
През разглеждания период обемът на вноса от Република Корея, беше много ниска в сравнение с общата консумация в ЕС. През РПП обемът намаля допълнително до 18 тона. Нивата на вноса са останали на това ниско равнище след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. и поради това може да се приеме, че са резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
Малайзия
(95)
Комисията определи обема на вноса въз основа на информацията от базата данни по член 14, параграф 6. Пазарният дял на вноса бе установен, въз основа на данни от базата данни по член 14, параграф 6 и данните, предоставени от заявителя.
(96)
Вносът в Съюза от Малайзия се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (метрични тонове) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
19,4
0,03
0,27
0,13
Индекс
100
0
1
1
Пазарен дял
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Индекс
100
0
1
1
Източник: Данни, предоставени от заявителя, и базата данни по член 14, параграф 6
(97)
През разглеждания период обемът на вноса от Малайзия е бил много нисък в сравнение с общата консумация в Съюза. Най-висок (но все още твърде нисък) обем е бил внесен през 2010 г. (19,4 тона), но от 2010 г. насам обемът на вноса на практика е бил преустановен. Нивата на вноса са отбелязали колебание след налагането на първоначалните мерки през 2002 г., но те никога не са достигнали нивата от периода преди налагането на мерките. Следователно може да се предположи, че много ниското ниво на вноса след налагането на първоначалните мерки през 2002 г. е резултат от антидъмпинговите мерки, които са в сила.
4.3.2. Цени на вноса от засегнатите държави и подбиване на цените
Република Корея
(98)
През РПП много малкият обем на вноса в Съюза на дружеството, оказало съдействие в разследването (TK Corporation), е бил значително под цените на промишлеността на Съюза на CIF равнище. Както е посочено в съображение 32 по-горе обаче, съществуват съмнения дали тези продукти действително са влезли на митническата територия на Съюза.
(99)
Въпреки това общият корейски внос е много малък (вж. съображение 32), тъй като представлява само 0,03 % от пазарния дял на Съюза (вж. таблица 2 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Република Корея за Съюза и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(100)
Поради тази причина Комисията използва експортните цени от Корея за САЩ и за други държави като заместители, за да определи какво би било подбиването на цените, ако корейските дружества продават на тези цени за Съюза.
(101)
Тъй като износът в световен мащаб на TK Corporation представлява около 25 % - 40 % от целия износ на ПТ от Република Корея, тези продажби бяха счетени за представителни за корейските експортни продажби. Така тези цени бяха използвани, за да се направи сравнението. Комисията коригира експортните цени, като към тях добави митата и таксата за товарене и обработване.
(102)
По този начин бе установено, че маржът на подбиване на цените е 17 % за продажбите в САЩ и 10 % за продажбите в световен мащаб.
Малайзия
(103)
Нито едно дружество в Малайзия не оказа съдействие в разследването. Въз основа на статистическа информация от базата данни по член 14, параграф 6, вносът в Съюза през РПП е бил незначителен (вж. таблица 3 по-горе). С оглед на много ограничения внос от Малайзия и предвид голямото разнообразие от различните видове на продукта, цените на този внос не можеха да бъдат използвани, за да се определи подбиването на цените.
(104)
Поради това Комисията определи подбиването на цените, използвайки същата методология, както при предишното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие, а именно чрез сравняване на експортните цени от Малайзия за САЩ с продажните цени на пазара на Съюза. Комисията коригира експортната цена, като към нея добави митата и таксата за товарене и обработване.
(105)
По този начин бе установен марж на подбиване на цените в размер на 34 % за продажбите в САЩ. Комисията също така сравни продажните цени от Малайзия за други държави и маржът на подбиване за тези продажби е 28 %.
4.3.3. Внос от трети държави
(106)
Таблицата по-долу показва развитието на вноса в Съюза от други трети държави през разглеждания период по отношение на обема и пазарния дял, както и средната цена на този внос.
Таблица 4
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Китайска народна република
Обем в тонове
5 618
5 867
6 844
6 589
Индекс
100
104
122
117
Пазарен дял
10 %
9 %
12 %
11 %
Средна цена
1 125
1 261
1 544
1 426
Индекс
100
112
137
127
Други трети държави
Обем в тонове
11 668
12 938
11 630
12 036
Индекс
100
111
100
103
Пазарен дял
21 %
21 %
20 %
20 %
Средна цена
2 175
2 352
2 437
2 482
Индекс
100
108
112
114
Общо за всички трети държави, с изключение на засегнатите държави
Обем в тонове
17 286
18 805
18 474
18 625
Индекс
100
109
107
108
Пазарен дял
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Средна цена
1 834
2 011
2 106
2 108
Индекс
100
110
115
115
Източник: базата данни по член 14, параграф 6
(107)
Пазарният дял на вноса с произход от трети държави (различни от засегнатите държави) е достигнал 31 % от общото потребление на Съюза през РПП. Най-голям пазарен дял държи вносът от Китайската народна република - 11 % от общото потребление на Съюза. През РПП другият съществен внос идва от Тайланд (4 % от пазара на Съюза), Виетнам (3 % от пазара на Съюза) и Саудитска Арабия (от липса на внос през 2010 г. до 4 % пазарен дял през РПП).
(108)
Цените, на които този внос влиза в Съюза, са относително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза, и по-специално вноса от Китайската народна република. Дори с антидъмпинговото мито от 58,6 % върху вноса от Китайската народна република, средната цена на китайския внос е по-ниска от цената на вътрешния пазар на Съюза (вж. таблица 4 по-горе).
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.4.1. Общи бележки
(109)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(110)
За анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията анализира макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, и на статистически данни. Данните се отнасят до всички известни производители от Съюза. Комисията анализира микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза. Данните се отнасят до включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(111)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и възстановяване от предишен дъмпинг.
(112)
Микроикономическите показатели са: средните цени за единица продукция, единични разходи, разходи за труд, запаси, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал. Данните, отнасящи се до микроикономическите показатели се основават на проверени данни от двете включени в извадката дружества или само от групата от дружества. Тези данни следователно се предоставят само под формата на индекси или диапазони с цел запазване на поверителния им характер.
4.4.2. Макроикономически показатели
4.4.2.1. Производство, производствен капацитет, използване на капацитета
(113)
През разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета се променят, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производствен обем (в тонове)
48 017
52 754
55 787
57 736
Индекс
100
110
116
120
Производствен капацитет (в тонове)
179 912
180 364
180 364
180 364
Индекс
100
100,3
100,3
100,3
Използване на капацитета
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Индекс
100
110
116
120
Източник: искането
(114)
През разглеждания период обемът на производството се увеличава с 20 %. Тъй като потреблението на Съюза нараства само с 8 % през същия период, останалата част от производството е изнесена.
(115)
Използването на капацитета през РПП изглежда ниско (32 % през РПП). В съответствие със стандартната практика на тази конкретна промишленост и с метода, използван в предишни процедури, отчетените данни за капацитета, посочени в таблицата по-горе, се основават на теоретичния максимален капацитет на база 3 смени на ден, 6 дни в седмицата, 48 седмици на година. В действителност обаче промишлеността осъществява дейност само на база 2 смени на ден, 5 дни в седмицата, 48 седмици на година. Поради тази причина отчетените данни за капацитета не отразяват непременно точно действителния капацитет през РПП.
(116)
През разглеждания период използването на капацитета се подобрява леко. Увеличението с 20 процента на използването на капацитета се дължи на увеличения обем на производството през разглеждания период.
4.4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(117)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза се променят, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите на пазара на Съюза (в тонове)
38 185
43 414
40 262
41 350
Индекс
100
114
105
109
Пазарен дял
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Индекс
100
101
99
100
Източник: искането
(118)
През 2011 г. обемът на продажбите на пазара на Съюза се увеличава с 14 % в сравнение с обема, реализиран през 2010 г. Впоследствие обемът на продажбите намалява до 41 350 тона, което представлява увеличение с 9 % през разглеждания период.
(119)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава общо взето стабилен през целия разглеждан период.
4.4.2.3. Растеж
(120)
В унисон с умереното нарастване на потреблението на Съюза през разглеждания период (+ 8 %), продажбите на производителите от Съюза нарастват с 9 %.
4.4.2.4. Заетост и производителност
(121)
През разглеждания период заетостта и производителността се променят, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Брой наети лица
1 064
1 022
979
957
Индекс
100
96
92
90
Производителност (единица/наето лице)
45
52
57
60
Индекс
100
114
126
134
Източник: искането
(122)
През разглеждания период броят на наетите лица намалява постепенно с 10 %. В резултат от това, заедно с увеличението на производството, производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на наето лице за една година, нараства с 34 % между 2010 г. и РПП.
4.4.3. Микроикономически показатели
4.4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(123)
През разглеждания период среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза се променят, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна единична продажна цена в Съюза за целия пазар (EUR/t)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Индекс
100
100
98
94
Производствени разходи за единица продукция (EUR/t)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Индекс
100
94
97
94
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(124)
През разглеждания период продажните цени в Съюза са намалели с 6 %. Макар че цените се задържат относително стабилни между 2010 г. и 2012 г., най-големият спад е отбелязан между 2011 г. и РПП.
(125)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, нарастването на производството с 20 % през РПП е довело до намаляване на производствените разходи за единица продукция. Средната продажна цена за единица продукция съответно е намаляла.
4.4.3.2. Разходи за труд
(126)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд на наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средна надница за труд на наето лице (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Индекс
100
107
108
110
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(127)
Средните разходи за труд на наето лице са се увеличили през разглеждания период. В периода между 2010 г. и РПП средните разходи за труд на наето лице са се увеличили с 10 %.
4.4.3.3. Запаси
(128)
През разглеждания период равнищата на запасите на включените в извадката производители от Съюза се променят, както следва:
Таблица 10
Запаси
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Индекс
100
93
104
111
Складови наличности в края на периода като процент от производството
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Индекс
100
79
83
87
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(129)
Складовите наличности в края на периода намаляват със 7 % през 2011 г., след което през РПП нарастват с 11 % спрямо 2010 г. В сравнение с производството, между 2010 г. и РПП складовите наличности в края на периода намаляват с 13 %.
4.4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(130)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на производителите от Съюза, включени в извадката, се променят, както следва:
Таблица 11
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Индекс
100
118
151
133
Паричен поток (в евро) (индекс)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Инвестиции (в евро) (индекс)
100
115
112
105
Възвръщаемост на инвестициите
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Индекс
100
81
64
80
Източник: проверените данни на включените в извадката дружества
(131)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза, чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(132)
През разглеждания период промишлеността на Съюза понася значителни загуби. През 2010 г. промишлеността регистрира загуба от - 20 %/- 15 %. Между 2010 г. и РПП загубите намаляват с 33 %, но крайната стойност все още остава отрицателна през РПП: - 14 %/- 9 %. Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза да самофинансират дейността си. Паричният поток е бил положителен през 2010 г. Той внезапно спада през 2011 г., достигайки отрицателни стойности, на които се задържа през РПП.
(133)
При инвестициите се наблюдава тенденция на увеличаване. Спрямо 2010 г. през 2011 г. те се увеличават с 15 %, а през 2012 г. - с 12 %, като през РПП се задържат с 5 % над нивото от 2010 г.
(134)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тя е от порядъка на - 25 %/- 20 % през 2010 г., след това намалява до около - 45 %/- 40 %, на които нива се задържа през РПП.
4.4.3.5. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(135)
Тъй като вносът от засегнатите държави намалява значително и през разглеждания период е незначителен (вж. таблици 2 и 3 по-горе), размерът на дъмпинговите маржове не може да бъде оценен. С оглед обаче на оценката в съображения 136-144 по-долу, беше установено, че промишлеността на Съюза все още е в нестабилно и уязвимо състояние.
4.5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(136)
В Регламент (ЕО) № 1001/2008 Съветът стигна до заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия, въведени през 2002 г., са довели само до частично възстановяване на промишлеността на Съюза. Тенденцията (с положителен характер) през разглеждания период в предишното преразглеждане (януари 2002 г. - юни 2007 г.) на показателите за вредата се дължи до голяма степен на повишеното търсене през 2007 г. и 2008 г.
(137)
След 2008 г. състоянието на промишлеността на Съюза обаче се е влошило съществено (в сравнение с 2007 г. и 2008 г.). Това развитие се дължи до голяма степен на спада на търсенето след 2008 г.
(138)
Някои показатели сочат положително развитие от 2010 г. насам. Например между 2010 г. и РПП потреблението в Съюза се увеличава с 20 %. Това увеличение се дължи отчасти на повишеното потребление на Съюза, което нараства с 8 % през същия период. В резултат от увеличението на производството има по-добро използване на капацитета, който се увеличава с повече от 20 %. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза нараства с 9 %, което съответства на увеличението на потреблението на Съюза, а пазарният дял на дружествата от Съюза остава непроменен. Като следствие от намаляването на броя на наетите лица с 10 % производителността също се увеличава (с 34 %).
(139)
Използването на капацитета обаче е ниско. Това се обяснява отчасти с факта, че е планирано съществуващата инфраструктура да се експлоатира на 3 смени на ден и 6 дни на седмица и максималният капацитет е изчислен съответно. През разглеждания период обаче промишлеността на Съюза е работила на две смени дневно, 5 дни седмично.
(140)
Тъй като постоянните разходи са важна част от производството, промишлеността на Съюза понася значителни загуби през разглеждания период. Въпреки подобрението с 30 % на финансовите резултати между 2010 г. и РПП загубите все още са били значителни през РПП (загуби в диапазона между - 14 % и - 9 %).
(141)
Тези големи загуби, заедно със значителния отрицателен паричен поток, са важни показатели, които показват уязвимото състояние на промишлеността на Съюза.
(142)
Следва да се отбележи, че в Регламент (ЕС) № 78/2013 на Съвета, с който бяха наложени антидъмпингови мерки срещу вноса на разглеждания продукт от Русия и Турция, бе установено, че промишлеността на Съюза е в застрашено и тежко икономическо състояние. Разглежданият период в тази процедура е от януари 2008 г. до септември 2011 г. и отчасти се припокрива с разглеждания период в рамките на настоящото разследване (14).
(143)
Мерките, приети в горепосочения регламент изглежда са имали положително въздействие, тъй като при някои показатели за вредата (например производство, използване на капацитета, производителност, рентабилност и потребление) се наблюдава положителна тенденция. Както обаче показва настоящото разследване, промишлеността на Съюза не се е възстановила напълно от предишния дъмпинг.
(144)
Поради това Комисията стига до заключението, че състоянието на промишлеността на Съюза е все още уязвимо и в някои отношения - далеч от това, което би могло да се очаква, ако тя се беше възстановила в пълна степен от вредата, установена при предишните разследвания.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДА
5.1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и на ценовия ефект, в случай че мерките бъдат отменени
(145)
В съображение 85 Комисията стигна до заключението, че отмяната на мерките би довело по всяка вероятност до повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави.
(146)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза е в уязвимо състояние. Макар че през РПП състоянието слабо се е подобрило, през разглеждания период промишлеността на Съюза никога не е реализирала печалба.
(147)
Следователно всяко повторно възникване на дъмпингов внос от засегнатите държави би влошило допълнително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза. Съществува риск този внос да заеме пазарния дял на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Това ще доведе до още по-слабо използване на капацитета на промишлеността на Съюза, което е един от основните елементи, на които се дължат отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(148)
Повторното възникване на дъмпинговия внос би упражнило още по-силен ценови натиск върху промишлеността на Съюза и по този начин би допринесло за по-нататъшното влошаване на финансовите резултати на промишлеността на Съюза.
(149)
Поради това Комисията стига до заключението, че отмяната на мерките спрямо Република Корея и Малайзия по всяка вероятност би довело до повторно възникване на дъмпингов внос от тези държави, което да доведе до натиск върху цените на промишлеността на Съюза, обема на продажбите и пазарния дял, както и до влошаване на икономическото ѝ състояние. Отмяната на мерките срещу Република Корея и Малайзия би довело до повторно възникване на вредата вследствие на вероятното задълбочаване на вече лошото икономическо състояние, в което се намира понастоящем промишлеността на Съюза.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(150)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията разгледа дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки спрямо Република Корея и Малайзия ще е в противоречие на интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на базата на оценка на всички различни засегнати интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите, на търговците на едро и на ползвателите.
(151)
На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(152)
При първоначалното разследване бе счетено, че налагането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Тъй като настоящото разследване е преразглеждане и мерките са в сила от 2002 г., анализът им позволява оценяването на несъразмерно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни чрез настоящите антидъмпингови мерки.
(153)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключенията за повторното възникване на дъмпинга и за вероятността от повторно възникване на вредата не са налице основателни причини, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките няма да е в интерес на Съюза.
6.1. Интерес на промишлеността на Съюза
(154)
Макар че действащите антидъмпингови мерки предотвратяват навлизането на дъмпингов внос на пазара на Съюза, промишлеността на Съюза се намира в нестабилно състояние, както се потвърждава от отрицателните тенденции при някои ключови показатели за вредата.
(155)
Ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече, има вероятност вероятното навлизане на значителни обеми дъмпингов внос от засегнатите държави да доведе до повторно възникване на вредата. Това навлизане вероятно би причинило, наред с другото, загуба на пазарен дял, спад на продажните цени, намаляване на използването на капацитета и като цяло би довело до сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки спрямо Република Корея и Малайзия не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
6.2. Интерес на несвързаните вносители и ползвателите
(157)
При първоначалното разследване беше установено, че въздействието от налагането на мерките няма вероятност да окаже сериозно отрицателно въздействие върху състоянието на вносителите и на ползвателите в Съюза. Нито един от вносителите или ползвателите не оказа съдействие на настоящото разследване. Предвид липсата на доказателства, че действащите мерки са оказали съществено влияние върху тези групи, може да се заключи, че продължаването на действието на мерките няма да окаже отрицателно влияние в значителна степен върху вносителите и ползвателите в Съюза.
6.3. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
Въз основа на гореизложеното Комисията стигна до заключението, че не са налице основателни причини, поради които налагането на мерки върху вноса на ПТ с произход от Република Корея и Малайзия да не е в интерес на Съюза.
7. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
От изложените по-горе съображения следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, следва да бъдат запазени.
(160)
Независимо от това, както се вижда от настоящото разследване, общото състояние на промишлеността на Съюза постепенно се подобрява и налагането през 2013 г. на окончателни антидъмпингови мерки срещу вноса от Русия и Турция на същия продукт (вж. съображение 5) изглежда има допълнителен положителен ефект върху състоянието на промишлеността на Съюза, както е обяснено в съображение 143. Впоследствие въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на мерките в сила бе преценено, че по-кратък период от пет години може да е достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване.
(161)
Освен това състоянието на промишлеността на Съюза и анализът на вредата не може да се оценяват само предвид (евентуалния) внос на разглеждания продукт от Република Корея и Малайзия; състоянието на промишлеността на Съюза се влияе от другия внос и от мерките срещу него, и по-специално горепосочените мерки срещу Русия и Турция.
(162)
Поради това се счита, че с оглед на специфичните обстоятелства в настоящия случай, по изключение мерките следва да не бъдат удължени за целия петгодишен период, предвиден по силата на основния регламент, а следва да изтекат едновременно с окончателните мерки върху вноса от Турция и Русия, в частност. Това привеждане в съответствие на продължителността на мерките дава възможност и за всеобхватен и съгласуван преглед на въздействието върху промишлеността на Съюза на евентуалните дъмпингови практики, ако такова преразглеждане е необходимо в бъдеще.
(163)
Срокът на действащите понастоящем мерки върху вноса на ПТ от Русия и Турция ще изтече на 29 януари 2018 г. Следователно окончателните антидъмпингови мерки срещу вноса на ПТ с произход от Корея и Малайзия следва да бъдат съответно приведени в съответствие и поради това следва да изтекат на същата дата.
(164)
Комитетът за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз изразява съгласие, че предложеният срок на действие ще даде възможност за съвместна процедура по преразглеждане в бъдеще, ако такава бъде поискана, и по този начин - за един задълбочен анализ на дъмпинга и на вредата, обхващащ вноса от няколко държави. Той твърди обаче, че след РПП общият внос на разглеждания продукт от всички държави масово е нараснал, докато средната цена на вноса рязко е спаднала. Това развитие след РПП предполагаемо е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза и условията за налагане на окончателни антидъмпингови мерки за период, по-малък от пет години, вече не са налице.
(165)
Комисията отбелязва, че предполагаемото развитие след РПП (т.е. увеличаването на вноса при намалени цени) се основава на обществено достъпни данни на Евростат, които включват видове на продукта, които не са обхванати от настоящото разследване. Статистическите данни за вноса след РПП -на разположение на Комисията и които се отнасят само за разглеждания продукт, показват обаче, че след РПП вносът е намалял с 10-15 %, макар и средната цена на този внос също да е намаляла (15-20 %). Комисията счита, че развитието след РПП на вноса на разглеждания продукт, при липса на всякакви други подкрепящи доказателства относно състоянието на промишлеността на Съюза, не прави недействителни изводите на Комисията по отношение на подходящия период за налагане на окончателни антидъмпингови мерки (вж. съображения 160-163). Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(166)
Съобразно с това и с оглед на заключенията, направени по отношение на вероятността от повторно възникване на дъмпинга и на вредата от него, действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на принадлежности за тръбопроводи с произход от Република Корея и Малайзия, запазени с Регламент (ЕО) № 1001/2008 на Съвета, последно изменен с Регламент (ЕС) № 363/2010 на Съвета, следва да бъдат запазени до 29 януари 2018 г.
(167)
Комитетът, учреден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, класирани понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098), с произход от Република Корея и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Митническа ставка (%)
Код по ТАРИК
Малайзия
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Всички други дружества
75,0
A999
Република Корея
Всички дружества
44,0
-
3. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Срокът му на действие изтича на 29 януари 2018 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 декември 2014 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1283/2014 DE LA COMISIÓN
de 2 de diciembre de 2014
por el que se aplica un derecho antidumping definitivo a las importaciones de determinados accesorios de tubería, de hierro o de acero, originarios de la República de Corea y de Malasia tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo
LA COMISIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículo 11, apartado 2,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas en vigor
(1)
Las medidas antidumping en vigor aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería («el producto afectado») originarios de la República de Corea y de Malasia («los países afectados») fueron impuestas originariamente por el Reglamento (CE) no 1514/2002 del Consejo (2) («las medidas originales»).
(2)
Los derechos antidumping en vigor aplicables a Malasia son del 75 %, salvo para las empresas Anggerik Laksana Sdn Bhd y Pantech Steel Industries Sdn Bhd, que están sujetas a un derecho antidumping del 59,2 y el 49,9 % respectivamente. En el caso de la República de Corea, el derecho es del 44 % para todas las empresas.
(3)
Las medidas originales se mantuvieron mediante el Reglamento (CE) no 1001/2008 del Consejo (3), modificado en último lugar por el Reglamento (UE) no 363/2010 del Consejo (4) («las medidas en vigor»).
1.2. Medidas en vigor respecto de otros terceros países
(4)
Fuera del ámbito de aplicación del presente procedimiento, actualmente existen medidas antidumping en vigor para el producto afectado aplicables a las exportaciones procedentes de la República Popular China y de Tailandia (5). Las medidas relativas al producto afectado originario de China se ampliaron a las importaciones del mismo producto procedentes de Taiwán (6), Indonesia (7), Sri Lanka (8) y Filipinas (9). El 3 de septiembre de 2014, la Comisión inició una reconsideración por expiración, con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería desde la República Popular China, ampliadas a Taiwán, Indonesia, Sri Lanka y Filipinas y publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (10). Las medidas antidumping aplicables a las exportaciones procedentes de Tailandia han expirado.
(5)
En enero de 2013, se impusieron medidas aplicables a las importaciones del producto afectado originario de Rusia y Turquía (11).
1.3. Inicio de una reconsideración por expiración
(6)
El 8 de febrero de 2013, la Comisión Europea («la Comisión») publicó un anuncio de expiración inminente (12) de determinadas medidas antidumping en vigor aplicables a accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia.
(7)
El 26 de junio de 2013, la Comisión recibió una solicitud de inicio de una reconsideración por expiración de dichas medidas con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1225/2009 («el Reglamento de base»).
(8)
La solicitud fue presentada por el Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry (Comité de defensa de la industria de accesorios de acero para la soldadura a tope) de la Unión Europea («el solicitante») en nombre de productores que representan más del 40 % de la producción total de la Unión del producto afectado.
(9)
En la solicitud se aducía que la expiración de las medidas podría hacer que reaparecieran el dumping y el perjuicio para la industria de la Unión.
(10)
El 15 de octubre de 2013, la Comisión inició una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, y publicó un anuncio de inicio en el Diario Oficial de la Unión Europea (13).
1.4. Partes interesadas
(11)
En el anuncio de inicio, la Comisión invitó a las partes interesadas a ponerse en contacto con ella para participar en la investigación de la reconsideración. La Comisión informó en concreto del inicio de la reconsideración por expiración, invitándoles a cooperar, al solicitante, a otros productores conocidos de la Unión, a los usuarios e importadores, a los productores exportadores de la República de Corea y de Malasia y a las autoridades de estos dos países.
(12)
Se dio a todas las partes interesadas la oportunidad de formular observaciones sobre el inicio de la reconsideración y de solicitar una audiencia con la Comisión y/o con el Consejero Auditor en litigios comerciales.
1.4.1. Muestreo
(13)
En el anuncio de inicio, la Comisión declaró que podría utilizar una muestra de productores de la Unión e importadores y productores exportadores coreanos, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
a) Muestreo de productores de la Unión
(14)
En el anuncio de inicio, la Comisión declaró que había seleccionado provisionalmente una muestra de productores de la Unión e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto. La muestra se seleccionó con arreglo a los volúmenes de producción y ventas del producto similar en la Unión durante el período de investigación de la reconsideración, garantizando la distribución geográfica, y estaba compuesta por cuatro productores de la Unión o grupos de productores de la Unión (cinco empresas individuales) situados en Alemania, Francia, Italia, Austria y Rumanía. No se recibieron observaciones y las empresas seleccionadas provisionalmente se mantuvieron en la muestra final.
(15)
Sin embargo, después de iniciarse el procedimiento, la Comisión tuvo que excluir de la muestra a dos productores de la Unión debido a su falta de cooperación. Las dos empresas o grupos de empresas restantes (tres empresas individuales) representan el 49 % de la producción de la Unión y el 45 % de las ventas de la Unión, y tienen plantas de producción en tres países diferentes. Por lo tanto, la muestra modificada siguió considerándose representativa de la industria de la Unión.
b) Muestreo de importadores
(16)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a importadores no vinculados que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. Sin embargo, ningún importador cooperó en la investigación.
c) Muestreo de productores exportadores de la República de Corea
(17)
Para decidir si era necesario el muestreo y, en tal caso, seleccionar una muestra, la Comisión pidió a todos los productores exportadores de Corea que facilitaran la información especificada en el anuncio de inicio. Además, la Comisión solicitó que la Representación de la República de Corea ante la Unión Europea identificara o se pusiera en contacto con otros productores exportadores, si los hubiera, interesados en participar en la investigación.
(18)
Dos productores exportadores coreanos facilitaron la información solicitada, pero solo uno estuvo de acuerdo en cooperar y ser incluido en la muestra. Por lo tanto, se decidió que el muestreo de los productores exportadores coreanos no era necesario.
d) Productores exportadores de Malasia:
(19)
Dado el escaso número de productores exportadores malasios conocidos, en el anuncio de inicio la Comisión no previó el muestreo.
(20)
La Comisión invitó a todos los productores exportadores a darse a conocer en el plazo de quince días a partir de la publicación del anuncio de inicio. Además, la Comisión solicitó que la Representación de Malasia ante la Unión Europea identificara o se pusiera en contacto con otros productores exportadores, si los hubiera, interesados en participar en la investigación.
1.4.2. Respuestas al cuestionario
(21)
La Comisión envió cuestionarios a todas las empresas de la Unión incluidas en la muestra, a la empresa coreana que cooperó y a todos los productores exportadores malasios conocidos.
(22)
Un productor de la Unión no respondió al cuestionario y otro presentó solo una respuesta parcial y no respondió más tarde a la carta de deficiencias que se le envió. Posteriormente se excluyó de la muestra a estos dos productores (véase el considerando 15). Un productor exportador coreano respondió al cuestionario, y ningún productor exportador malasio respondió.
1.4.3. Inspecciones in situ
(23)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar la probabilidad de reaparición del dumping y el consiguiente perjuicio, y para evaluar si la imposición de las medidas sería contraria al interés de la Unión. Se realizaron inspecciones in situ con arreglo al artículo 16 del Reglamento de base en los locales de las empresas siguientes:
Productores de la Unión:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Austria, y la empresa vinculada Siekman Fittings, Lohne, Alemania,
-
Vallourec Fittings SA, Francia.
Productores exportadores de la República de Corea:
-
TK Corporation, Busan.
1.5. Período de investigación de la reconsideración y período considerado
(24)
La investigación de la probabilidad de reaparición del dumping abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2012 y el 30 de septiembre de 2013 («el período de investigación de la reconsideración» o «PIR»).
(25)
El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2010 y el final del período de investigación de la reconsideración («el período considerado»).
1.6. Comunicación de información
(26)
El 12 de septiembre de 2014, la Comisión desveló a todas las partes interesadas los hechos y consideraciones esenciales con arreglo a los cuales pensaba que se mantuvieran las medidas antidumping en vigor e invitó a todas las partes interesadas a presentar sus observaciones. La Comisión estudió las observaciones formuladas por las partes interesadas y las tuvo en cuenta llegado el caso.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(27)
El producto objeto de reconsideración consiste en accesorios de tubería (con excepción de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados) de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), cuyo diámetro exterior no excede de 609,6 mm, de una clase utilizada para la soldadura a tope u otros fines, originarios de la República de Corea y de Malasia, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 («el producto afectado» o «accesorios de tubería»).
2.2. Producto similar
(28)
La investigación de la reconsideración confirmó que, como en la investigación original, los accesorios de tubería producidos en los países afectados, vendidos en el mercado nacional o exportados a la Unión o a otros mercados de exportación tienen las mismas características físicas, técnicas y químicas básicas y se destinan a los mismos usos finales que los productos vendidos en la Unión por la industria de la Unión.
(29)
La Comisión decidió que este producto es, por lo tanto, un producto similar a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL DUMPING
(30)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó la probabilidad de que la expiración de las medidas en vigor condujese a una reaparición del dumping practicado por los países afectados.
3.1. República de Corea
3.1.1. Observaciones preliminares
(31)
Uno de los mayores productores coreanos de accesorios de tubería, TK Corporation, cooperó en la investigación. Esta empresa que cooperó realizaba entre el 25 y el 40 % de las exportaciones coreanas de accesorios de tubería (no se facilita la cifra exacta por razones de confidencialidad). TK Corporation presentó a la Comisión una respuesta al cuestionario que incluía datos sobre las ventas nacionales y las ventas de exportación, así como el coste de producción. La Comisión consideró que el análisis del dumping coreano durante el PIR y partes del análisis de la probabilidad de reaparición podían basarse en los datos de esta empresa debido a su cuota de exportaciones coreanas de accesorios de tubería. Se verificó la respuesta de TK Corporation.
3.1.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(32)
Durante el PIR, solo se importaron en la Unión cantidades poco significativas de accesorios de tubería procedentes de Corea (menos de cincuenta toneladas). Algunas de estas ventas fueron realizadas por el único productor exportador que cooperó: TK Corporation. Estaba claro que estas cantidades no eran representativas, porque constituían menos de un 0,1 % de la producción de TK Corporation. Además, no estaba claro si se había pagado un derecho antidumping por las importaciones de TK Corporation, lo que hace dudar de que hubieran entrado realmente en el territorio aduanero de la Unión. Por otro lado, dichas ventas eran para tres proyectos concretos con sus propias especificaciones sobre los accesorios (por lo tanto, una venta no representativa) y se realizaron como un «paquete» con otros accesorios (sobre todo de acero inoxidable). Por las razones anteriores, no se pudo efectuar un análisis significativo del dumping basado en las importaciones de accesorios de tubería de TK Corporation a la Unión durante el PIR.
(33)
Tras la comunicación de la información, TK Corporation observó que la Comisión debía haber basado su análisis del dumping en las ventas de exportación de la empresa a la Unión, por las siguientes razones: i) sus ventas de exportación a la Unión durante el PIR eran significativas y, por lo tanto, representativas, ya que consistían en «no menos de veintiséis facturaciones con doscientas ochenta y dos transacciones individuales a pesar de los derechos en vigor»; ii) en cuanto a la ausencia de claridad con respecto al pago del derecho antidumping, algunas de las ventas (destinadas a un proyecto mar adentro) no estarían sujetas al derecho antidumping, mientras que por otras ventas realizadas durante el PIR los importadores no siempre pagaron derechos antidumping, ya que, debido a una clasificación errónea de los productos, no se dieron cuenta de que había que pagar tales derechos; entre tanto, se comunicó este error a los importadores, que han pagado desde entonces esos derechos retroactivamente; y iii) las condiciones de las ventas de exportación a la Unión eran normales, porque no se aplicaron plazos de suministro más breves ni precios sujetos a compensación cruzada.
(34)
Estas observaciones se analizaron debidamente. TK Corporation no puso en cuestión el bajo nivel de sus ventas de exportación a la Unión, en términos absolutos y comparado con su producción total del producto similar (menos del 0,1 %). La Comisión mantiene que este volumen tan pequeño en términos absolutos y relativos no puede considerarse representativo.
(35)
Además, la Comisión, basándose en los documentos facilitados, no pudo determinar, qué parte de las presuntas ventas de TK Corporation a la Unión se habían clasificado e importado finalmente de manera adecuada y tampoco pudo verificarse la alegación de que los precios no habían estado sujetos a compensación cruzada ni, por lo tanto, aceptarse, ya que los documentos justificativos no se presentaron hasta después de la inspección. En cualquier caso, con respecto a ambas cuestiones y en vista de la conclusión del análisis expuesto en el considerando 34, no es necesario que la Comisión llegue a una conclusión final, ya que ni siquiera los volúmenes totales de ventas a la Unión de TK Corporation notificados pueden considerarse suficientemente representativos.
(36)
La Comisión confirma, por lo tanto, que las ventas a la Unión de TK Corporation durante el PIR no pueden utilizarse para un análisis significativo del dumping en el marco de la presente investigación de reconsideración por expiración.
3.1.3. Pruebas de la probabilidad de reaparición del dumping
(37)
La Comisión analizó si existía la probabilidad de que reapareciera el dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Para ello, se examinaron los siguientes elementos: el precio de exportación a otros destinos, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de Corea, así como el atractivo del mercado de la Unión.
3.1.3.1. Exportaciones desde Corea hacia otros destinos
(38)
Debido al pequeño volumen de las importaciones de accesorios de tubería de Corea a la Unión y a la falta de fiabilidad de los precios de estas ventas (véanse los considerandos 32 a 36), la Comisión llegó a la conclusión de que, para evaluar el posible nivel futuro de los precios de exportación a la Unión en caso de que dejen de tener efecto las medidas, deben utilizarse los datos relativos a las ventas de accesorios de tubería por parte de Corea a otros países.
(39)
Se consideró apropiado analizar en primer lugar las ventas coreanas a los Estados Unidos («EE. UU.»), dado que, a diferencia de cualquier otro destino de las exportaciones coreanas, ese mercado es, en tamaño, similar al mercado de la Unión, cuenta con muchos productores nacionales, pero también con una gran proporción de importadores y sus tipos arancelarios a la importación son bajos, lo que hace que sea un mercado muy competitivo. Además, los EE. UU. son el principal destino de las exportaciones de Corea en general y también de TK Corporation.
(40)
Por otra parte, durante la investigación se examinaron todas las demás ventas de exportación de accesorios de tubería procedentes de Corea.
(41)
Se calculó el dumping de las ventas a los EE. UU. y a todos los demás destinos de exportación (excepto la Unión por las razones mencionadas en los considerandos 32 a 36).
a) Valor normal
(42)
De conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, el valor normal relativo a TK Corporation se basó en los precios pagados o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en su mercado nacional, cuando esto fue posible.
(43)
Para los tipos de productos con los que no podía utilizarse este método, el valor normal se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(44)
El cálculo se hizo sobre la base del coste real de la producción de TK Corporation indicado en la respuesta al cuestionario, es decir, el coste real de fabricación más los gastos de venta, generales y administrativos, y los beneficios, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
b) Precio de exportación
(45)
Como se explica en los considerandos 32 a 36, las ventas de TK Corporation a la Unión no pudieron utilizarse para el cálculo del dumping y, por lo tanto, los precios de exportación se basaron en sus exportaciones a mercados de terceros países.
(46)
De conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, se tomó el precio de exportación de TK Corporation a otros países ajustado al precio franco fábrica, teniendo en cuenta, en su caso, los costes de transporte, derechos e impuestos, entre otros.
c) Comparación y ajustes
(47)
El valor normal medio ponderado se comparó con la media ponderada del precio de exportación de los accesorios de tubería, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, ambos a precio franco fábrica.
(48)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta las diferencias en los factores que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, se realizaron ajustes en concepto de transporte interior y marítimo, seguros, manipulación, carga y costes accesorios.
(49)
A fin de distinguir entre los diversos tipos del producto afectado, la metodología original de número de control del producto (NCP) para identificar tipos de producto previó un sistema de once dígitos. Los cálculos del dumping se realizaron utilizando una estructura de NCP ligeramente reducida, con siete dígitos. Los campos relativos a la norma de especificación y la clase de material se sustituyeron por un criterio simplificado que diferenciaba entre productos hechos de acero de carbono y de acero aleado. Esto se hizo así porque se encontró que había poca diferencia entre las especificaciones normalizadas utilizadas (tales como ANSI o EN) y los sistemas de clasificación del material seguidos que utilizaba la norma. Por lo tanto, el sistema simplificado aumentó el nivel de correspondencia de los cálculos del dumping (y del perjuicio) con respecto a miles de NCP sin distorsionar el resultado del propio cálculo.
(50)
TK Corporation solicitó que la Comisión aumentara el sistema original de NCP a dieciséis dígitos, pero esta solicitud no se aceptó porque el sistema utilizado ya era capaz de categorizar eficazmente el producto afectado. Además, hay que señalar que estaba claro que los márgenes de dumping (y de perjuicio) calculados no cambiarían mucho por estar basados en siete, once o dieciséis dígitos, porque los precios medios cobrados por TK en los diversos mercados variaban sustancialmente.
(51)
Una segunda cuestión sobre el cálculo se refería al método relativo al volumen que debía utilizarse para calcular el dumping. TK Corporation alegó que, dado que en sus facturas de venta, sus orientaciones sobre precios a (posibles) clientes y en su contabilidad se utilizan «piezas» para registrar la cantidad, también deberían utilizarse estas como unidad de medida en el cálculo. En el cuestionario se solicitaba la cantidad en peso, pero, para algunas de sus ventas, TK Corporation dio la respuesta en piezas. Respecto a estas ventas y en el marco del procedimiento de subsanación de deficiencias, TK Corporation facilitó la conversión de piezas en peso. La Comisión decidió que era mejor utilizar el peso porque:
-
las piezas como unidad de medida podrían dar lugar a distorsiones del precio medio por unidad, ya que no reflejan el peso por pieza, que es un importante factor determinante del coste (y, por lo tanto, del precio) del producto afectado,
-
el peso es necesario para calcular el perjuicio, porque es la metodología utilizada por los productores de la Unión y sería incoherente utilizar diferentes metodologías para los cálculos (de la subcotización) del dumping y el perjuicio,
-
los datos de las oficinas de aduanas de la Unión y las estadísticas de exportación coreanas se registran solamente en peso para el producto afectado.
(52)
Además, hay que señalar que, en general, los márgenes de dumping calculados no parecieron cambiar mucho por estar basados en piezas, debido a las importantes diferencias encontradas en los precios medios cobrados por TK Corporation en los diversos mercados.
(53)
Tras la comunicación de la información, TK Corporation volvió a presentar la observación de que la Comisión debería haber basado sus cálculos del dumping más bien en las piezas que en el peso. Una de las razones expuestas era que las ventas de TK Corporation y los datos sobre los costes están expresados en piezas y, por lo tanto, la conversión en peso habría dado lugar a distorsiones de los cálculos del margen de dumping.
(54)
En cuanto a la comparabilidad con la industria de la Unión, TK Corporation observó que la Comisión no calculó un margen de perjuicio, y que para el margen de dumping no es necesario realizar una comparación con los datos sobre los costes y las ventas de la industria de la Unión. Además, TK Corporation alegó que la unidad de medida utilizada en las transacciones, también por la industria de la Unión, era la pieza y no el kilogramo o la tonelada.
(55)
Por último, TK Corporation no veía la pertinencia de registrar en peso los datos de las oficinas de aduanas de la Unión y las estadísticas de exportación coreanas.
(56)
Las observaciones anteriores se analizaron debidamente. En primer lugar, es importante señalar que TK Corporation no presentó un cálculo «alternativo» del dumping basado en las piezas. De hecho, aunque alegó que un «cálculo por pieza» ofrecería un resultado más exacto, no pudo realmente demostrarlo. La Comisión reitera que los márgenes de dumping calculados son sustanciales y, como se explica en el considerando 52, no se encontraron diferencias significativas entre los márgenes de dumping calculados sobre la base del peso o de las piezas. En otras palabras, está claro que, con independencia del método utilizado, se establecerían grandes márgenes de dumping. Además, es importante recordar que la conversión de piezas en peso en los datos sobre las ventas y los costes de TK Corporation fue realizada por la misma TK Corporation utilizando su propia metodología. Por otra parte, su catálogo disponible en su propio sitio web ofrece para cada tipo de accesorio el peso aproximado.
(57)
Las transacciones efectuadas por la industria de la Unión se expresan tanto en peso como en piezas, tal como demuestran las facturas verificadas por la Comisión. Aparte de la facturación, el peso es el método utilizado para determinar la capacidad, el volumen de producción y los costes de producción, no solo en la Unión, sino en todo el mundo y también en Corea. Las materias primas, que son el elemento más importante de los costes de producción del producto afectado, se compran en toneladas. Otros factores, como el consumo de energía, los costes laborales y los costes de transporte se calculan también basándose en el peso. La industria de la Unión determina también los descuentos de fin de año a los clientes a partir del volumen (en toneladas) comprado por estos, no a partir del número de piezas. Además, en esta reconsideración por expiración era necesario calcular (y se han calculado) los márgenes de subcotización (véanse los considerandos 98 a 105) y, por lo tanto, la alegación de que no es necesario comparar los datos de la industria de la Unión y la industria coreana, tal como se sugiere en el considerando 54, es incorrecta.
(58)
Las estadísticas a nivel mundial recopiladas y utilizadas como parte de la investigación, incluidas las estadísticas de exportación coreanas y las estadísticas aduaneras de la Unión estaban expresadas solamente en peso. Dichas estadísticas se utilizaron, entre otras cosas, para analizar las exportaciones coreanas del producto afectado a la Unión y a terceros países. Para establecer la cuota de TK Corporation en ellas y verificar sus volúmenes de ventas a la Unión, notificados en su respuesta al cuestionario, fue necesario convertir los datos de TK Corporation en peso, ya que no hubiera sido posible convertir en piezas las estadísticas de exportación coreanas y las estadísticas aduaneras de la Unión.
(59)
Por último, es importante señalar que en anteriores investigaciones (como la investigación que dio lugar a las medidas originales y la primera reconsideración por expiración que llevó a establecer las medidas en vigor), así como en las investigaciones más recientes sobre el mismo producto procedente de Rusia y Turquía, también se utilizó el método basado en el peso.
(60)
En vista de lo anterior, la Comisión confirma que debe rechazarse la alegación de que los cálculos deberían haber tomado como base las piezas.
d) Dumping durante el PIR
(61)
Los márgenes de dumping así calculados para TK Corporation fueron del 46 y el 27 % en función del destino de la exportación.
3.1.3.2. Capacidad de producción coreana
(62)
Con respecto a la capacidad de producción y la capacidad excedentaria totales de Corea, la Comisión no recibió en la investigación información de ningún productor coreano, salvo de TK Corporation. En consecuencia, la Comisión hubo de basarse en el artículo 18 del Reglamento de base para formular conclusiones a este respecto, y la información a su disposición es la información verificada facilitada por TK Corporation, que solo se refería a esta empresa, y la información a escala nacional incluida en la solicitud de reconsideración por expiración.
(63)
La capacidad excedentaria notificada por TK Corporation se verificó debidamente. Extrapolando la capacidad excedentaria notificada por TK Corporation durante el PIR sobre la base de su cuota de los volúmenes totales de las exportaciones coreanas, la Comisión calculó que la capacidad excedentaria total de Corea ascendía al menos a 15 000 toneladas, lo que equivale más o menos al 25 % del consumo total de la Unión. Sin embargo, en relación con este cálculo, es importante observar que los volúmenes de producción comparados con la capacidad de producción son muy específicos de la empresa y, además, aunque TK Corporation es uno de los más grandes productores del producto similar en Corea, es solo uno de muchos y, sin duda, no dominante. Por lo tanto, la Comisión cotejó esta conclusión con la información incluida en la solicitud.
(64)
La información sobre la capacidad excedentaria facilitada en la solicitud se basó en la capacidad estimada y las cifras de producción de todos los productores coreanos identificados por el solicitante. Con respecto a la capacidad de producción, para los tres productores más grandes se utilizaron datos públicos. En relación con los demás productores coreanos (mucho más pequeños) no había datos públicos y, por lo tanto, el solicitante utilizó otros métodos razonables para estimar su capacidad de producción. El solicitante presupuso, además, un determinado nivel de consumo nacional coreano y tuvo en cuenta las importaciones de Corea, así como las exportaciones de este país, para estimar la capacidad excedentaria. Tanto en el cálculo de la capacidad de producción como de la capacidad excedentaria, se hicieron deducciones apropiadas para dar cuenta de la producción de otros tipos de productos que no entran dentro del ámbito de aplicación del producto. Toda esta información se consideró claramente más completa y concluyente que la información mencionada en el considerando 63. No se han recibido observaciones que contradigan estas cifras. Sobre esta base, utilizando los datos disponibles, la capacidad excedentaria de Corea se estima en 119 300 toneladas, cantidad que, por sí misma, equivale a dos veces el tamaño del mercado de la Unión en el PIR.
3.1.3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(65)
Se recuerda que los accesorios de tubería se utilizan sobre todo en la industria del petróleo y del gas, la construcción, la generación de energía, la construcción naval y las instalaciones industriales, Ninguno de los datos disponibles apuntan a un crecimiento o declive sustanciales de estos sectores en Corea y, por lo tanto, se considera que el mercado interior coreano de accesorios de tubería seguirá siendo bastante estable en los próximos años y no ofrecerá grandes posibilidades de expansión para los accesorios de tubería coreanos. Además de Corea, los principales mercados de exportación para estas industrias son la Unión, los EE. UU., los países de Oriente Medio y el Sudeste Asiático. Ninguna información recogida durante la investigación sugiere que la demanda de cualquiera de dichos mercados vaya a disminuir o aumentar mucho en los próximos años.
(66)
Las exportaciones coreanas a los EE. UU., los países del Oriente Medio y el Sudeste Asiático ya son muy elevadas y, por lo tanto, estos mercados no encierran posibilidades de crecimiento significativas para la industria coreana. Se recuerda también que con respecto a las exportaciones coreanas a los EE. UU. se estableció un dumping significativo del 46 %. El mercado de la Unión, que es uno de los más grandes del mundo, sería un mercado en expansión atractivo si se derogaran las medidas, ya que hasta ahora los productores exportadores coreanos no lo han aprovechado plenamente debido a las medidas en vigor.
(67)
En cuanto a tamaño y condiciones, los mercados de los EE. UU. y de la Unión son similares. En ambos hay un gran número de productores nacionales y las importaciones representan una cuota de mercado significativa. La investigación puso de manifiesto que el precio de venta medio en el mercado de la Unión (teniendo en cuenta todas las ventas de los productores de la Unión, así como las importaciones) es de 2 600 EUR por tonelada. El precio medio del mercado de la Unión es, por lo tanto, similar al precio medio que los productores exportadores coreanos aplican en el mercado de los EE. UU. (2 700 EUR por tonelada), con la diferencia de que en los EE. UU. los productos no están sujetos a medidas antidumping. Las escasísimas ventas coreanas actuales a la Unión son, por lo tanto, muy probablemente consecuencia de las medidas en vigor aplicables al producto afectado. Se recuerda que, durante el PIR, los EE. UU. eran el mayor mercado de exportación para los exportadores coreanos. Esto demuestra que la Unión sería un mercado atractivo para los exportadores coreanos y que, si se revocan los derechos, cabría esperar que el mercado de la Unión atrajera volúmenes importantes similares a los que entran en el mercado de los EE. UU. Durante el PIR, los accesorios de tubería coreanos representaron entre el 20 y el 25 % de todas las importaciones de accesorios de tubería en los EE. UU. y una cuota de mercado de entre el 10 y el 15 % del mercado total estadounidense de accesorios de tubería (no se facilitan cifras exactas por razones de confidencialidad). En otras palabras, es posible que los productores coreanos utilicen la capacidad excedentaria disponible, descrita en el considerando 64, para volver a entrar en el mercado de la Unión si se derogan las medidas.
(68)
Como se explica en el considerando 39, aparte de los EE. UU., no existe un segundo destino para las exportaciones coreanas que pueda utilizarse fiablemente para analizar la evolución del mercado de la Unión en caso de que expiren las medidas. Por lo tanto, no se considera que el agrupamiento de todas las ventas de exportación a destinos distintos de la Unión o los EE. UU. ofrezca precios medios fiables dadas las diferentes circunstancias aplicables a todos estos mercados individuales (mucho más pequeños). En vista de las limitaciones de este análisis, tal como se describe anteriormente, y al no presentar estos «otros mercados» un potencial significativo de crecimiento en un futuro próximo, no se espera que estos mercados absorban importaciones suplementarias significativas procedentes de Corea.
3.1.3.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(69)
A la vista de lo expuesto, es probable que, si expiran las medidas, reaparezca el dumping. La investigación puso de manifiesto que las ventas coreanas de accesorios de tubería a los EE. UU. y otros terceros países se hacían a precios de dumping, con márgenes de dumping del 46 y el 27 % respectivamente.
(70)
Además, la capacidad excedentaria de Corea es significativa si se compara con el consumo de la Unión durante el PIR. Si se utiliza esta capacidad para exportar a la Unión y competir en precio con los productores de la Unión o con las principales importaciones procedentes de terceros países, es muy probable que tales exportaciones se hagan a precios objeto de dumping.
3.2. Malasia
3.2.1. Observaciones preliminares
(71)
Ante la falta de cooperación de todos los productores exportadores de Malasia, el análisis general hubo de basarse en la información de la que disponía la Comisión procedente de otras fuentes. A este respecto y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión examinó varias fuentes estadísticas. Las estadísticas de importación recopiladas con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base («base de datos del artículo 14, apartado 6») ofrecieron la mejor información disponible para establecer las cantidades importadas y el precio de importación en el mercado de la Unión. Otras fuentes, como Eurostat, no se utilizaron, porque el producto afectado no pudo separarse de otros productos que utilizan también el código de ocho dígitos.
3.2.2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(72)
La base de datos del artículo 14, apartado 6, mostró que no había importaciones procedentes de Malasia en el mercado de la Unión. Por lo tanto, se llegó a la conclusión de que durante el PIR no había continuado el dumping de las exportaciones malasias.
3.2.3. Pruebas de la probabilidad de reaparición del dumping
(73)
La Comisión analizó si existía la probabilidad de que reapareciera el dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Para ello, se examinaron los siguientes elementos: el precio de exportación a otros destinos, la capacidad de producción y la capacidad excedentaria de Malasia, así como el atractivo del mercado de la Unión.
3.2.3.1. Exportaciones desde Malasia hacia otros destinos
(74)
Debido a la inexistencia de importaciones de accesorios de tubería procedentes de Malasia al mercado de la Unión, la Comisión recurrió a datos de otro país. Los EE. UU. se consideraron apropiados, ya que el mercado es de un tamaño similar al mercado de la Unión, con muchos productores nacionales pero también con una gran proporción de importaciones, lo que convierte a este mercado en muy competitivo. Además, los EE. UU. son con mucha diferencia el destino más importante de las exportaciones de Malasia y constituyeron durante el PIR el destino del 87 % de las exportaciones de ese país. Este enfoque es idéntico al aplicado en la investigación anterior sobre Malasia y en la evaluación de la «probabilidad de reaparición del perjuicio».
a) Valor normal
(75)
En ausencia de cooperación de los productores exportadores malasios, el valor normal se basó, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, en los datos facilitados en la solicitud de reconsideración, a saber, el coste estimado de la fabricación, al que se añadió un 6 % en concepto de gastos de venta, generales y administrativos, y beneficio, expresados en porcentaje del coste a precio franco fábrica. Se considera que el porcentaje anterior es conservador, lo que corrobora el hecho de que, para el único cooperador en este procedimiento (TK Corporation, Corea), la cifra real fue muy superior al 6 %.
b) Precio de exportación
(76)
De conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base y en ausencia de cooperación de los productores exportadores malasios, el precio de exportación se calculó utilizando los precios de exportación malasios aplicados al producto afectado en su venta a los EE. UU., calculados a partir de las estadísticas de importación de este último país.
c) Comparación
(77)
El valor normal medio ponderado se comparó con la media ponderada del precio de exportación de los accesorios de tubería, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, ambos a precio franco fábrica.
(78)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvieron en cuenta las diferencias en los factores que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A este respecto, el porcentaje de los gastos de venta, generales y administrativos, y beneficio, mencionado en el considerando 75 se basó en el precio franco fábrica, excluyendo los costes del transporte interior y marítimo, los seguros, la manipulación, la carga y los costes accesorios.
d) Margen de dumping durante el PIR
(79)
Con arreglo al método descrito anteriormente, que también se utilizó en la primera reconsideración por expiración por la que se ampliaron las medidas («las medidas en vigor»), el margen de dumping constatado era del 57,7 %.
3.2.3.2. Capacidad de producción malasia
(80)
En ausencia de cooperación de Malasia, no se presentó información relativa a la capacidad de producción y la capacidad excedentaria La información de la solicitud indica para Malasia una capacidad instalada total de unas 55 000 toneladas y una capacidad excedentaria de unas 27 000 toneladas. El análisis con el que se llegó a ese volumen tuvo en cuenta la exclusión de la (capacidad de) fabricación de otros productos y se considera, por lo tanto, razonable. La capacidad no utilizada de 27 000 toneladas de Malasia representa alrededor del 40 % del consumo total de la Unión durante el PIR.
3.2.3.3. Atractivo del mercado de la Unión
(81)
Con respecto al desarrollo de los principales mercados de usuarios de la industria a escala mundial, como se explica en el considerando 65, el mercado de la Unión es uno de los mercados más grandes para los accesorios de tubería y en el expediente no existe información que sugiera que la demanda de dichos mercados vaya a disminuir o aumentar significativamente en los próximos años.
(82)
La investigación puso de manifiesto que los precios de los productores de la Unión por sus ventas en el mercado de la Unión son superiores a los precios de exportación malasios aplicados en otros mercados de exportación, en particular el mercado de los EE. UU. En efecto, el precio medio del mercado de la Unión es de 2 600 EUR por tonelada, mientras que, según las estadísticas de los EE. UU., el precio medio de las importaciones malasias en los Estados Unidos es de 1 600 EUR por tonelada. Por lo tanto, el mercado de la Unión sería atractivo para los exportadores malasios si se derogaran las medidas. Esto es muy importante teniendo en cuenta la capacidad excedentaria malasia, pero hay que recordar también que actualmente el 87 % de las exportaciones malasias se destinan a los EE. UU., donde los productores exportadores malasios venden a precios mucho más bajos.
3.2.3.4. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(83)
A la vista de lo expuesto, es probable que, si las medidas dejan de tener efecto, reaparezca el dumping. Se constató que las ventas malasias de exportación de accesorios de tubería a los EE. UU. se hacían a precios de dumping, con márgenes de dumping del 57,7 %.
(84)
Además, la capacidad excedentaria de Malasia es significativa si se compara con el consumo de la Unión durante el PIR. En vista del nivel de precios de la Unión, es posible que esta capacidad excedentaria se utilice, al menos parcialmente, para la exportación a la Unión en caso de que se deroguen las medidas. También puede esperarse que, en este caso, una buena parte de las exportaciones a los EE. UU. se redirija al mercado de la Unión, teniendo en cuenta los precios aplicados en el mercado de la Unión en comparación con los de los EE. UU.
3.3. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del dumping
(85)
A la vista de lo anterior, es decir, los elevados márgenes de dumping y las importantes capacidades excedentarias disponibles en los países afectados, junto con sus grandes capacidades de exportación y el atractivo del mercado de la Unión en términos de precios y de tamaño, puede concluirse que las importaciones en la Unión objeto de dumping procedentes de la República de Corea y de Malasia se reanudarían si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto.
4. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
4.1. Definición de la industria de la Unión y de la producción de la Unión
(86)
La industria de la Unión no sufrió ningún cambio estructural importante en comparación con la situación descrita en el Reglamento (CE) no 1001/2008, mencionado en el considerando 3. El producto similar fue fabricado por veintidós productores conocidos de la Unión durante el PIR. Estos productores constituyen la industria de la Unión a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(87)
La producción total de la Unión durante el PIR se estableció en unas 57 736 toneladas. La Comisión estableció esta cifra sobre la base de todos los datos disponibles relativos a la industria de la Unión, como los datos verificados de las empresas incluidas en la muestra y los datos facilitados por el solicitante.
(88)
Las empresas o grupos de empresas de la investigación incluidos en la muestra representan alrededor del 49 % de la producción de la Unión y el 45 % de las ventas de la Unión (véase el considerando 15). Los datos de la muestra son, por lo tanto, representativos de la situación de la industria de la Unión.
4.2. Consumo de la Unión
(89)
La Comisión estableció el consumo de la Unión basándose en: i) el volumen de ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión con arreglo a los datos facilitados por el solicitante; y ii) las importaciones procedentes de terceros países con arreglo a la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(90)
El consumo de la Unión evolucionó como sigue:
Cuadro 1
Consumo de la Unión (toneladas métricas)
2010
2011
2012
PIR
Consumo total de la Unión
55 497
62 426
58 941
59 992
Índice (2010 = 100)
100
112
106
108
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(91)
En 2011, el consumo aumentó un 12 % con respecto a 2010. En 2012 disminuyó de nuevo, pero se mantuvo por encima del nivel de 2010 (aumento del 6 %). Entre 2010 y el PIR, el consumo de la Unión aumentó un 8 %.
4.3. Importaciones procedentes de los países afectados
4.3.1. Volumen y cuota de mercado de las importaciones procedentes de los países afectados
República de Corea
(92)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones basándose en la base de datos del artículo 14, apartado 6. La cuota de mercado de las importaciones se estableció a partir de la base de datos del artículo 14, apartado 6, y de los datos facilitados por el solicitante.
(93)
Las importaciones en la Unión procedentes de la República de Corea evolucionaron como sigue:
Cuadro 2
Volumen de las importaciones (toneladas métricas) y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de la República de Corea (toneladas)
301
208
204
18
Índice
100
69
68
6
Cuota de mercado
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Índice
100
62
64
6
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(94)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de la República de Corea fue muy bajo comparado con el consumo global de la Unión. En el PIR, el volumen siguió disminuyendo hasta 18 toneladas. Los niveles de las importaciones se han mantenido a este bajo nivel desde que se impusieron las medidas originales en 2002 y puede, por lo tanto, darse por hecho que son el resultado de las medidas antidumping en vigor.
Malasia
(95)
La Comisión estableció el volumen de las importaciones con arreglo a la base de datos del artículo 14, apartado 6. La cuota de mercado de las importaciones se estableció a partir de la base de datos del artículo 14, apartado 6, y de los datos facilitados por el solicitante.
(96)
Las importaciones en la Unión procedentes de Malasia evolucionaron como sigue:
Cuadro 3
Volumen de las importaciones (toneladas métricas) y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de las importaciones procedentes de Malasia (toneladas)
19,4
0,03
0,27
0,13
Índice
100
0
1
1
Cuota de mercado
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Índice
100
0
1
1
Fuente: Datos facilitados por el solicitante y extraídos de la base de datos del artículo 14, apartado 6.
(97)
Durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de Malasia fue muy bajo comparado con el consumo global de la Unión. El volumen más alto (pero todavía muy bajo) se importó en 2010 (19,4 toneladas), pero desde 2010 el volumen de las importaciones no se ha movido prácticamente. Los niveles de importación han fluctuado desde la imposición de las medidas originales en 2002, pero no han alcanzado nunca los niveles anteriores a la imposición de las medidas. Puede, por lo tanto, darse por hecho que el escasísimo nivel de las importaciones desde la imposición de las medidas originales en 2002 es consecuencia de las medidas antidumping en vigor.
4.3.2. Precios de las importaciones procedentes de los países afectados y subcotización de los precios
República de Corea
(98)
Durante el PIR, las escasísimas importaciones en la Unión de la empresa que cooperó en la investigación (TK Corporation) estuvieron muy por debajo de los precios cif de la industria de la Unión. Sin embargo, como se indica en el considerando 32, hay dudas de que dichos productos entraran realmente en el territorio aduanero de la Unión.
(99)
No obstante, las importaciones totales de la Unión procedentes de Corea son muy escasas (véase el considerando 32), ya que solo representan el 0,03 % de la cuota de mercado de la Unión (véase el cuadro 2). En vista de las escasísimas importaciones de la Unión procedentes de Corea y de la gran variedad de tipos diferentes de producto, los precios de dichas importaciones no pudieron utilizarse para determinar la subcotización.
(100)
Por lo tanto, la Comisión utilizó los precios de las exportaciones de Corea a los EE. UU. y otros terceros países como indicador para establecer cuál hubiera sido la subcotización si las empresas coreanas hubieran vendido a esos precios a la Unión.
(101)
Dado que las exportaciones a nivel mundial de TK Corporation representaban entre el 25 y el 40 % de todas las exportaciones de accesorios de tubería procedentes de la República de Corea, estas ventas se consideraron representativas de las exportaciones coreanas. Estos precios se utilizaron, por lo tanto, para realizar la comparación. La Comisión ajustó al alza los precios de las exportaciones para tener en cuenta los importes correspondientes al derecho, la carga y la manipulación.
(102)
El margen de subcotización detectado de este modo fue del 17 % para las ventas a los EE. UU. y del 10 % para la ventas a nivel mundial.
Malasia
(103)
Ninguna empresa de Malasia cooperó en la investigación. Sobre la base de la información procedente de las estadísticas de la base de datos del artículo 14, apartado 6, las importaciones en la Unión fueron poco significativas durante el PIR (véase el cuadro 3). En vista de las escasísimas importaciones procedentes de Malasia y de la gran variedad de tipos diferentes de producto, los precios de dichas importaciones no pudieron utilizarse para determinar la subcotización.
(104)
Por lo tanto, la Comisión estableció la subcotización de los precios utilizando la misma metodología que en la anterior reconsideración por expiración, es decir, comparando los precios de las exportaciones de Malasia a los EE. UU. con los precios de las ventas en el mercado de la Unión. La Comisión ajustó al alza el precio de exportación para tener en cuenta los importes correspondientes al derecho, la carga y la manipulación.
(105)
El margen de subcotización detectado de este modo fue del 34 % para las ventas a los EE. UU. La Comisión comparó también los precios de las ventas de Malasia a otros países y el margen de subcotización de dichas ventas era del 28 %.
4.3.3. Importaciones procedentes de terceros países
(106)
El siguiente cuadro muestra la evolución de las importaciones en la Unión procedentes de otros terceros países durante el período considerado en términos de volumen y cuota de mercado, así como el precio medio de estas importaciones.
Cuadro 4
Importaciones procedentes de terceros países
País
2010
2011
2012
PIR
República Popular China
Volumen en toneladas
5 618
5 867
6 844
6 589
Índice
100
104
122
117
Cuota de mercado
10 %
9 %
12 %
11 %
Precio medio
1 125
1 261
1 544
1 426
Índice
100
112
137
127
Otros terceros países
Volumen en toneladas
11 668
12 938
11 630
12 036
Índice
100
111
100
103
Cuota de mercado
21 %
21 %
20 %
20 %
Precio medio
2 175
2 352
2 437
2 482
Índice
100
108
112
114
Total de todos los terceros países excepto los países afectados
Volumen en toneladas
17 286
18 805
18 474
18 625
Índice
100
109
107
108
Cuota de mercado
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Precio medio
1 834
2 011
2 106
2 108
Índice
100
110
115
115
Fuente: Base de datos del artículo 14, apartado 6.
(107)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de terceros países distintos de los países afectados alcanzó el 31 % del consumo total de la Unión en el PIR. La cuota de mercado más grande corresponde a las importaciones procedentes de la República Popular China (11 % del consumo total de la Unión). Durante el PIR, otras importaciones sustanciales procedían de Tailandia (4 % del mercado de la Unión), Vietnam (3 % del mercado de la Unión) y Arabia Saudí (que pasó de no tener importaciones en 2010 a una cuota de mercado del 4 % en el PIR).
(108)
Los precios a los que estas importaciones entraron en el mercado de la Unión fueron relativamente bajos comparados con los precios medios de la industria de la Unión, en particular los de las importaciones procedentes de la República Popular China. Incluso con los derechos antidumping del 58,6 % aplicables a las importaciones procedentes de la República Popular China, el precio medio de las importaciones chinas es inferior al precio en el mercado interior de la Unión (véase el cuadro 4).
4.4. Situación económica de la industria de la Unión
4.4.1. Observaciones generales
(109)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Unión se incluyó una evaluación de todos los indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
(110)
Para analizar el perjuicio, la Comisión estableció una distinción entre indicadores de perjuicio macroeconómicos y microeconómicos. La Comisión evaluó los indicadores macroeconómicos a partir de los datos contenidos en la solicitud de reconsideración por expiración y los datos de las estadísticas. Los datos se refieren a todos los productores conocidos de la Unión. La Comisión evaluó los indicadores microeconómicos a partir de los datos contenidos en las respuestas al cuestionario de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Los datos se refieren a los productores de la Unión incluidos en la muestra. Se consideró que estos dos grupos de datos eran representativos de la situación económica de la industria de la Unión.
(111)
Los indicadores macroeconómicos son los siguientes: producción, capacidad de producción, utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado, crecimiento, empleo, productividad, magnitud del margen de dumping y recuperación con respecto a prácticas de dumping pasadas.
(112)
Los indicadores microeconómicos son los siguientes: precios medios por unidad, coste unitario, costes laborales, existencias, rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital. Las cifras relativas a los indicadores microeconómicos se basan solamente en los datos verificados de las dos empresas o grupos de empresas incluidos en la muestra. Por lo tanto, estos datos solo se facilitan en forma indizada o en intervalos, para garantizar que se mantenga su carácter confidencial.
4.4.2. Indicadores macroeconómicos
4.4.2.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(113)
La producción, la capacidad de producción y la utilización de la capacidad totales de la Unión durante el período considerado evolucionaron como sigue:
Cuadro 5
Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
2010
2011
2012
PIR
Volumen de producción (en toneladas)
48 017
52 754
55 787
57 736
Índice
100
110
116
120
Capacidad de producción (en toneladas)
179 912
180 364
180 364
180 364
Índice
100
100,3
100,3
100,3
Utilización de la capacidad
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Índice
100
110
116
120
Fuente: Solicitud.
(114)
El volumen de producción aumentó un 20 % durante el período considerado. Dado que el consumo de la Unión solo aumentó un 8 % en el mismo período, la parte restante de la producción se exportó.
(115)
La utilización de la capacidad durante el PIR (32 %) parece escasa. La capacidad notificada que figura en el cuadro anterior se basó, de conformidad con la práctica habitual de esta industria concreta y el método utilizado en procedimientos anteriores, en la capacidad teórica máxima sobre la base de tres turnos diarios, seis días por semana y cuarenta y ocho semanas al año. Sin embargo, en realidad la industria solo funciona sobre la base de dos turnos diarios, cinco días por semana y cuarenta y ocho semanas al año. La capacidad notificada no refleja, por lo tanto, necesariamente de manera exacta la capacidad real durante el PIR.
(116)
La utilización de la capacidad aumentó ligeramente durante el período considerado. El aumento de la utilización de la capacidad en un 20 % refleja el incremento del volumen de producción en el período considerado.
4.4.2.2. Volumen de ventas y cuota de mercado
(117)
Durante el período considerado, el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria de la Unión evolucionaron como sigue:
Cuadro 6
Volumen de ventas y cuota de mercado
2010
2011
2012
PIR
Volumen de ventas en el mercado de la Unión (en toneladas)
38 185
43 414
40 262
41 350
Índice
100
114
105
109
Cuota de mercado
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Índice
100
101
99
100
Fuente: Solicitud.
(118)
Los volúmenes de ventas en el mercado de la Unión aumentaron un 14 % en 2011 en comparación con los volúmenes vendidos en 2010. Posteriormente, los volúmenes de ventas disminuyeron hasta 41 350 toneladas, lo que representa un aumento del 9 % durante el período considerado.
(119)
La cuota de mercado de la industria de la Unión permaneció más o menos estable durante todo el período considerado.
4.4.2.3. Crecimiento
(120)
En consonancia con el crecimiento moderado del consumo de la Unión durante el período considerado (+ 8 %), las ventas de los productores de la Unión crecieron un 9 %.
4.4.2.4. Empleo y productividad
(121)
En el período considerado, el empleo y la productividad evolucionaron como sigue:
Cuadro 7
Empleo y productividad
2010
2011
2012
PIR
Número de trabajadores
1 064
1 022
979
957
Índice
100
96
92
90
Productividad (unidades por trabajador)
45
52
57
60
Índice
100
114
126
134
Fuente: Solicitud.
(122)
Durante el período considerado, el número de trabajadores disminuyó progresivamente en un 10 %. Como resultado de ello, y del aumento de la producción, la productividad de la mano de obra de los productores de la Unión, medida como producción (toneladas) por persona empleada y año, creció un 34 % entre 2010 y el PIR.
4.4.3. Indicadores microeconómicos
4.4.3.1. Precios y factores que inciden en los precios
(123)
Los precios de venta unitarios medios y ponderados de los productores de la Unión incluidos en la muestra a clientes no vinculados en la Unión evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 8
Precios de venta en la Unión
2010
2011
2012
PIR
Precio de venta unitario medio del mercado de la Unión en el mercado total (EUR/tonelada)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Índice
100
100
98
94
Coste unitario de producción (EUR/tonelada)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Índice
100
94
97
94
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(124)
Durante el período considerado, los precios de las ventas en la Unión disminuyeron un 6 %. Aunque los precios permanecieron relativamente estables entre 2010 y 2012, la mayor disminución se produjo entre 2011 y el PIR.
(125)
Debido a la proporción importante de los costes fijos en la producción, el aumento de esta en un 20 % durante el PIR dio lugar a la reducción del coste unitario de producción. El precio de venta unitario medio disminuyó en consecuencia.
4.4.3.2. Costes laborales
(126)
Los costes laborales medios de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 9
Costes laborales medios por trabajador
2010
2011
2012
PIR
Salario medio por trabajador (EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Índice
100
107
108
110
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(127)
Los costes laborales medios por trabajador experimentaron una tendencia al alza en el período considerado. Entre 2010 y el PIR, los costes laborales medios por trabajador aumentaron un 10 %.
4.4.3.3. Existencias
(128)
Los niveles de existencias de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron en el período considerado como sigue:
Cuadro 10
Existencias
2010
2011
2012
PIR
Existencias de cierre (en toneladas)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Índice
100
93
104
111
Existencias al cierre en porcentaje de la producción
25-30 %
20-25 %
21-26 %
22-27 %
Índice
100
79
83
87
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(129)
Las existencias de cierre disminuyeron en primer lugar un 7 % en 2011 con respecto a 2010 y después aumentaron un 11 % en el PIR respecto a 2010. En comparación con el nivel de producción, las existencias de cierre disminuyeron un 13 % entre 2010 y el PIR.
4.4.3.4. Rentabilidad, flujo de caja, inversiones, rendimiento de las inversiones y capacidad para reunir capital
(130)
Durante el período considerado, la rentabilidad, el flujo de caja, las inversiones y el rendimiento de las inversiones de los productores de la Unión incluidos en la muestra evolucionaron como sigue:
Cuadro 11
Rentabilidad, flujo de caja, inversiones y rendimiento de las inversiones
2010
2011
2012
PIR
Rentabilidad de las ventas en la Unión a clientes no vinculados (en % del volumen de ventas)
- 20/- 15 %
- 15/- 10 %
- 10/- 5 %
- 14/- 9 %
Índice
100
118
151
133
Flujo de caja (EUR) (índice)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Inversiones (EUR) (índice)
100
115
112
105
Rendimiento de las inversiones
- 25/- 20 %
- 45/- 40 %
- 40/- 35 %
- 45/- 40 %
Índice
100
81
64
80
Fuente: Datos verificados de las empresas incluidas en la muestra.
(131)
La Comisión determinó la rentabilidad de los productores de la Unión incluidos en la muestra expresando el beneficio neto, antes de impuestos, obtenido en las ventas del producto similar a clientes no vinculados en la Unión como porcentaje del volumen de negocios de estas ventas.
(132)
Durante el período considerado, la industria de la Unión sufrió pérdidas significativas. En 2010, la industria registró pérdidas de entre el - 20 y el - 15 %. Entre 2010 y el PIR, las pérdidas disminuyeron un 33 %, pero el resultado siguió siendo negativo en el PIR: entre el - 14 y el - 9 %. El flujo de caja neto es la capacidad de los productores de la Unión para autofinanciar sus actividades. El flujo de caja fue positivo en 2010. De repente, cayó en 2011 alcanzando niveles negativos y siguió siendo negativo durante el PIR.
(133)
Las inversiones experimentaron una tendencia al alza. En comparación con 2010, aumentaron un 15 % en 2011 y un 12 % en 2012 y se mantuvieron por encima del nivel de 2010, en un 5 %, durante el PIR.
(134)
El rendimiento de las inversiones es el beneficio expresado en porcentaje del valor contable neto de las inversiones. En 2010 se situó entre el - 25 y el - 20 %, y después cayó aproximadamente entre el - 45 y el - 40 %, y permaneció así durante el PIR.
4.4.3.5. Magnitud del margen de dumping y recuperación de prácticas de dumping anteriores
(135)
Dado que las importaciones procedentes de los países afectados disminuyeron sustancialmente y fueron poco significativas durante el período considerado (véanse los cuadros 2 y 3), no puede evaluarse la magnitud de los márgenes de dumping. Sin embargo, a la vista de la evaluación mencionada en los considerandos 136 a 144, se constató que la industria de la Unión estaba todavía en una situación frágil y vulnerable.
4.5. Conclusión sobre la situación de la industria de la Unión
(136)
En el Reglamento (CE) no 1001/2008, el Consejo llegó a la conclusión de que las medidas antidumping aplicadas a las importaciones del producto afectado procedentes de la República de Corea y de Malasia que se habían introducido en 2002 habían dado lugar solamente a una recuperación parcial de la industria de la Unión. La evolución (positiva) durante el período considerado en la reconsideración anterior (enero de 2002 a junio de 2007) de los indicadores de perjuicio se debió en gran medida al aumento de la demanda en 2007 y 2008.
(137)
Después de 2008, la situación de la industria de la Unión empeoró, sin embargo, de manera sustancial (en comparación con la situación existente en 2007 y 2008). Esta evolución se debió en gran parte a la caída de la demanda después de 2008.
(138)
Algunos de los indicadores reflejan una evolución positiva desde 2010. Por ejemplo, entre 2010 y el PIR la producción de la Unión aumentó un 20 %. Este aumento se debió en parte al incremento del consumo de la Unión durante el mismo período en un 8 %. El crecimiento de la producción dio lugar a una mejor utilización de la capacidad, que aumentó en más del 20 %. Los volúmenes de ventas de la industria de la Unión aumentaron un 9 %, lo que corresponde al incremento del consumo de la Unión, mientras que la cuota de mercado de las empresas de la Unión siguió siendo la misma. Como consecuencia de la reducción del número de trabajadores en un 10 %, la productividad creció también (en un 34 %).
(139)
Sin embargo, la utilización de la capacidad fue baja. Esto se explica en parte porque la infraestructura existente estaba prevista para ser utilizada por tres turnos al día y seis día por semana, y la capacidad máxima se había calculado de acuerdo con ello. Sin embargo, durante el período considerado solo se trabajaba en la industria de la Unión en dos turnos diarios y durante cinco días a la semana.
(140)
Debido a la alta proporción de costes fijos en la producción, la industria de la Unión siguió teniendo pérdidas importantes durante el período considerado. A pesar de que los resultados financieros mejoraron un 30 % entre 2010 y el PIR, las pérdidas fueron todavía significativas en el PIR (entre el - 14 y el - 9 %).
(141)
Estas pérdidas importantes, junto con un flujo de caja considerablemente negativo, son indicadores importantes que muestran la situación vulnerable de la industria de la Unión.
(142)
Hay que señalar que el Reglamento (UE) no 78/2013, por el que se impusieron medidas antidumping contra las importaciones del producto afectado procedentes de Rusia y de Turquía, llegó a la conclusión de que la industria de la Unión estaba en una situación perjudicial y alarmante. El período considerado en ese procedimiento estaba comprendido entre enero de 2008 y septiembre de 2011 y coincide parcialmente con el período considerado en la investigación actual (14).
(143)
Parece que las medidas adoptadas en el Reglamento mencionado anteriormente han tenido un impacto positivo, ya que varios indicadores de perjuicio (por ejemplo, la producción, la utilización de la capacidad, la rentabilidad, la productividad y el consumo) muestran una tendencia positiva. Sin embargo, como ha demostrado la investigación actual, la industria de la Unión no se ha recuperado completamente del dumping anterior.
(144)
Por lo tanto, la Comisión concluye que la industria de la Unión sigue estando en una situación vulnerable y, en algunos aspectos, lejos de los niveles que podrían esperarse si se hubiera recuperado completamente del perjuicio constatado en investigaciones anteriores.
5. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
5.1. Incidencia del volumen de las importaciones previsto e impacto del precio en caso de que expiren las medidas
(145)
En el considerando 85, la Comisión llega a la conclusión de que las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados se reanudarían con toda probabilidad si se derogaran las medidas.
(146)
La investigación ha mostrado que la situación de la industria de la Unión es vulnerable. Aunque la situación mejoró ligeramente en el PIR, durante el período considerado la industria de la Unión nunca consiguió beneficios.
(147)
Por lo tanto, cualquier reaparición de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados empeoraría aún más la precaria situación de la industria de la Unión. Estas importaciones pueden hacerse con la cuota de mercado de la industria de la Unión en el mercado de la Unión. Esto daría lugar a una utilización aún menor de la capacidad por parte de la industria de la Unión, que es uno de los elementos más importantes que explican sus resultados negativos durante el período considerado.
(148)
Cualquier reaparición de las importaciones objeto de dumping ejercería una presión aún más fuerte en la industria de la Unión y contribuiría, por lo tanto, a un mayor deterioro de los resultados financieros de esta industria.
(149)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la abolición de las medidas contra la República de Corea y Malasia daría lugar con toda probabilidad a la reaparición de las importaciones objeto de dumping procedentes de dichos países y ejercería una presión a la baja sobre los precios de la industria de la Unión, los volúmenes de ventas y la cuota de mercado, empeorando su situación económica. Por lo tanto, la abolición de las medidas contra la República de Corea y Malasia daría lugar probablemente a la reaparición del perjuicio debido al posible empeoramiento de la ya de por sí mala situación económica actual constatada para la industria de la Unión.
6. INTERÉS DE LA UNIÓN
(150)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping vigentes impuestas a la República de Corea y a Malasia sería contrario al interés de la Unión en su conjunto. La determinación del interés de la Unión se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, incluidos los de la industria de la Unión, los de los importadores, los de los mayoristas y los de los usuarios.
(151)
Se ofreció a todas las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista de conformidad con el artículo 21, apartado 2, del Reglamento de base.
(152)
En la investigación original se consideró que la imposición de medidas no iba en contra del interés de la Unión. Dado que la presente investigación es una reconsideración y que las medidas han estado vigentes desde 2002, el análisis permite evaluar si han tenido cualquier impacto negativo indebido en las partes afectadas por dichas medidas.
(153)
Partiendo de esto, se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la reaparición del dumping y la probabilidad de reaparición del perjuicio, existían razones de peso que hicieran concluir que el mantenimiento de la medidas en vigor no iba en interés de la Unión.
6.1. Interés de la industria de la Unión
(154)
Si bien las medidas antidumping vigentes han impedido que las importaciones objeto de dumping entren en el mercado de la Unión, la industria de la Unión se encuentra en una situación de fragilidad, como confirma la tendencia negativa de algunos indicadores clave del perjuicio.
(155)
Si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto, es posible que la entrada de volúmenes sustanciales de importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados diera lugar a la reaparición del perjuicio. Esta afluencia causaría probablemente, entre otras cosas, una pérdida de cuota de mercado, un descenso del precio de venta, una disminución de la utilización de capacidad y, en general, un grave deterioro de la situación financiera de la industria de la Unión.
(156)
La Comisión concluye, por los tanto, que el mantenimiento de las medidas antidumping impuestas a la República de Corea y a Malasia no sería contrario al interés de la industria de la Unión.
6.2. Interés de los importadores no vinculados y los usuarios
(157)
En la investigación original se observó la improbabilidad de que el impacto de la imposición de medidas tuviera un efecto negativo grave en la situación de los importadores y los usuarios de la Unión. Ninguno de los importadores o usuarios cooperó en la investigación actual. Teniendo en cuenta que no existen pruebas de que las medidas vigentes hayan afectado considerablemente a estos grupos, cabe concluir que el mantenimiento de las medidas no afectará negativamente a los importadores y usuarios de la Unión en un grado significativo.
6.3. Conclusión sobre el interés de la Unión
(158)
Habida cuenta de lo anterior, la Comisión llegó a la conclusión de que no hay razones de peso para afirmar que la imposición de medidas a las importaciones de accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia no va en interés de la Unión.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING
(159)
De lo anterior se deduce que, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia deben mantenerse.
(160)
Sin embargo, como demuestra la presente investigación, la situación global de la industria de la Unión está mejorando gradualmente y la imposición en 2013 de medidas antidumping definitivas aplicables a las importaciones del mismo producto procedentes de Rusia y Turquía (véase el considerando 5) parece haber tenido un efecto positivo adicional en la situación de la industria de la Unión, tal como se explica en el considerando 143. En consecuencia, se consideró que, en vista del análisis global del perjuicio y de la posible evolución del mercado con las medidas en vigor, un período inferior a cinco años puede ser suficiente para que la industria de la Unión complete su recuperación económica y financiera.
(161)
Además, la situación de la industria de la Unión y el análisis del perjuicio no pueden evaluarse solamente considerando las (posibles) importaciones del producto afectado procedentes de la República de Corea y de Malasia, ya que a la situación de la industria de la Unión le afectan otras importaciones y las medidas aplicables a ellas, como, en particular, las medidas impuestas a Rusia y Turquía que se han mencionado anteriormente.
(162)
Por lo tanto, se considera que, a la vista de las circunstancias específicas de este asunto, excepcionalmente las medidas no deben cubrir en su totalidad el período de cinco años previsto en el Reglamento de base, sino que deben dejar de tener efecto al mismo tiempo que las medidas definitivas aplicables a las importaciones procedentes de Turquía y Rusia, en particular. Tal armonización de la duración de las medidas permitiría también realizar un análisis exhaustivo y coherente de los efectos para la industria de la Unión de posibles prácticas de dumping en caso de que fuera necesaria una reconsideración en el futuro.
(163)
Las medidas actualmente en vigor contra las importaciones de accesorios de tubería procedentes de Rusia y Turquía expirarán el 29 de enero de 2018. En consecuencia, las medidas antidumping definitivas aplicables a las importaciones de accesorios de tubería originarios de Corea y Malasia deben armonizarse en consecuencia y expirar, por lo tanto, en la misma fecha.
(164)
El Comité de defensa de la industria de accesorios de acero para la soldadura a tope de la Unión Europea está de acuerdo con que la fecha de expiración propuesta permitiría llevar a cabo un procedimiento de reconsideración conjunto en el futuro en caso de que se solicite uno y, por lo tanto, un análisis exhaustivo del dumping y del perjuicio que abarque las importaciones procedentes de varios países. El Comité alegó, sin embargo, que después del PIR las importaciones totales del producto afectado procedentes de todos los países han aumentado masivamente, mientras que el precio medio de dichas importaciones ha disminuido drásticamente. Esta evolución posterior al PIR supuestamente ha provocado un empeoramiento de la situación de la industria de la Unión y ya no se dan, por lo tanto, las condiciones para imponer medidas antidumping definitivas por un período inferior a cinco años.
(165)
La Comisión señala que la supuesta evolución posterior al PIR (es decir, más importaciones a precios más bajos) se basa en datos publicados por Eurostat, que incluyen tipos de producto no cubiertos por la investigación actual. Las estadísticas de importación posteriores al PIR de que dispone la Comisión y que se refieren solo al producto afectado indican, sin embargo, que las importaciones han disminuido después del PIR entre el 10 y el 15 %, aunque el precio medio de dichas importaciones se ha reducido también (15-20 %). La Comisión considera que la evolución de las importaciones del producto afectado después del PIR, en ausencia de cualquier otra prueba sobre la situación de la industria de la Unión, no invalida las conclusiones de la Comisión relativas al período apropiado para imponer medidas antidumping definitivas (véanse los considerandos 160 a 163). Se rechaza, por tanto, esta alegación.
(166)
En consecuencia, y a la vista de las conclusiones alcanzadas con respecto a la probabilidad de reaparición del dumping y el perjuicio, las medidas antidumping en vigor aplicables a las importaciones de accesorios de tubería originarios de la República de Corea y de Malasia, mantenidas por el Reglamento (CE) no 1001/2008, modificado en último lugar por el Reglamento (UE) no 363/2010, deben mantenerse hasta el 29 de enero de 2018.
(167)
El Comité creado en virtud del artículo 15, apartado 1, del Reglamento de base no emitió un dictamen.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de accesorios de tubería (con excepción de los accesorios moldeados, las bridas y los roscados), de hierro o de acero (excluido el acero inoxidable), cuyo diámetro exterior no exceda de 609,6 mm, de una clase utilizada para la soldadura a tope u otros fines, originarios de la República de Corea y de Malasia, clasificados actualmente en los códigos NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 y ex 7307 99 80 (códigos TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 y 7307998098).
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Unión, derechos no pagados, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Tipo del derecho (%)
Códigos TARIC
Malasia
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Todas las demás empresas
75,0
A999
República de Corea
Todas las empresas
44,0
-
3. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Expirará el 29 de enero de 2018.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 2 de diciembre de 2014.