РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1106/2013 НА СЪВЕТА
от 5 ноември 2013 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“) (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 май 2013 г. Европейската комисия („Комисията“) наложи с Регламент (ЕС) № 418/2013 (2) („временния регламент“)временно антидъмпингово мито върху вноса в Европейския съюз („Съюза“) на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия („засегнатата страна“).
(2)
Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани.
(3)
Вследствие на паралелно проведеното антисубсидийно разследване Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна с Регламент (ЕС) № 419/2013 (3) и окончателно изравнително мито с Регламент (ЕС) № 861/2013 (4).
2. Страни, засегнати от разследването
(4)
На предварителния етап от разследването беше сформирана извадка на индийските производители износители и на производителите в Съюза. На този предварителен етап беше предвидено да се сформира извадка и по отношение на несвързаните вносители. Тъй като обаче двама от избраните за извадката трима вносители не представиха отговори на въпросника, сформирането на извадка на вносителите не беше възможно. Поради това за целите на окончателните констатации беше използвана цялата налична информация, отнасяща се до всички оказали съдействие вносители, и по-специално по отношение на интереса на Съюза.
(5)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на понесената от промишлеността на Съюза вреда не са използвани продажби на производители, които не са жалбоподатели, изготвената извадка на производители от Съюза не може да се смята за представителна. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като извадката беше подбрана въз основа на отговорите, получени от всички оказали съдействие производители от Съюза, независимо дали на етапа на определяне на представителността на жалбата са я подкрепили, и на производствените обеми.
(6)
Един производител износител, свързан с производител от Съюза, изрази несъгласие със жалбата и поиска индивидуално разглеждане, тъй като не беше включен в извадка от производители износители като резултат от малкия обем на неговия износ. Самият производител от Съюза също не беше включен в извадката на промишлеността на Съюза поради малкия обем на неговото производство. Комисията предостави индивидуално разглеждане, но производителят износител оттегли своето искане.
(7)
Седем невключени в извадката индийски производители износители поискаха индивидуално разглеждане. Двама от тях отговориха на въпросниците, а пет - не. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разглеждане. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката, а именно:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
На предварителния етап беше установено, че нито един от първоначално включените в извадката производители износители не е представил достатъчно надеждна информация, поради което беше приложен член 18 от основния регламент. Комисията реши да включи в извадката още три дружества въз основа на техните експортни обеми и готовността им да окажат съдействие, изразена след откриването на процедурата. В резултат на това Комисията разгледа отговорите на въпросника и извърши проверки на място в помещенията на следните производители износители от Индия:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana,
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra,
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)
С изключение на посоченото по-горе, съображения 4 - 7 и 14 от временния регламент се потвърждават.
3. Разследван период и разглеждан период
(10)
Както е посочено в съображение 20 от временния регламент, разследването относно дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“).
4. Последваща процедура
(11)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно тримата включени в извадката производители износители, производителят износител, който оттегли искането си за индивидуално разглеждане, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(12)
Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от засегнатата страна и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност.
(13)
След получените коментари по окончателното разгласяване Комисията информира заинтересованите страни за извършени промени на констатациите по отношение на нивото на дъмпинга на някои производители износители. На страните отново беше определен срок, в който да представят своите коментари по допълнителното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. Една заинтересована страна - жалбоподателят, отправи критика по отношение на факта, че констатациите, свързани с нивото на дъмпинга на някои производители износители, бяха изменени въз основа на новите данни и коментарите, получени след временното разгласяване и на окончателния етап от разследването. Тази страна заяви също така, че нейните процедурни права са били нарушени.
(14)
Комисията обаче счете, че трябва да вземе под внимание изразените от заинтересованите страни становища и ако е необходимо, да промени констатациите, когато коментарите са обосновани. В нито един от случаите не бяха използвани нови непроверени данни за определянето на дъмпинга. Освен това процедурните права на всички заинтересовани страни бяха спазени, тъй като те бяха надлежно и навременно информирани и им бяха определени едни и същи срокове за представяне на коментари.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от засегнатата страна.
(16)
Някои ползватели повдигнаха въпроса за явната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, поради това че съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Особена важност беше отдадена на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове на продукта, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че е възможно тези характеристики да варират при различните видове на продукта, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове на продукта. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете на продукта и гарантира обективно сравнение. За всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай марката на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Поради това видовете телове, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване (5) и във временния регламент.
(17)
Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика на Съда на Европейския съюз (6) за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от един и същ продукт, следва да се направи оценка дали те имат еднакви технически и физически характеристики, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена-качество. В тази връзка трябва да бъдат оценени и взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти. При разследването беше установено, че посочените от страната „високотехнологични“ видове на продукта имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са изработени от неръждаема стомана и са телове, а производственият процес е подобен, като се използват подобни машини, което дава възможност на производителите да пренасочват производството към различни варианти на продукта в зависимост от търсенето. Поради това, въпреки че различните видове телове не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, като обхващат широка гама от телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(18)
В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. При разследването беше установено, че високотехнологичните видове на продукта попадат в определението на продукта, както е посочено в съображение 17. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно, което не е правилно. Според съдебната практика на Съда на Европейския съюз (7), Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други критерии - в друга посока. В такъв случай Комисията трябва да извърши обща оценка, което беше направено в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете на продукта трябва да са еднакви, за да може видовете да попадат в рамките на едно и също определение на продукта.
(19)
Някои ползватели заявиха, че т.нар. телове от неръждаеми стомани „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. По-специално те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид на продукта не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид на продукта. На второ място, по отношение на високотехнологичните телове беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Поради това твърдението не може да бъде прието.
(20)
Освен това те заявиха, че в определението на разглеждания продукт трябва да бъдe включен валцдратът. Валцдратът е суровината, която се използва за производството на разглеждания продукт, но може да се използва за производството и на други продукти, като скрепителни елементи и пирони. Поради това за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен продукт от стомана. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент.
(21)
Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 - 24 от временния регламент се потвърждава.
В. ДЪМПИНГ
1. Въведение
(22)
По време на проверките на място в помещенията на първоначално включените в извадката трима индийски производители износители и на последващия анализ на събраната информация бе установено, че тези дружества са подали информация, която не можеше да се счита за надеждна. Комисията продължи своето разследване, като анализира цялата информация, предоставена в отговор на временното разгласяване и в последващите изслушвания.
(23)
Както е посочено в съображение 26 от временния регламент, в случая на един производител износител Комисията установи, че разходите, посочени в отговора на въпросника, не са съгласувани с разходите, отразени във вътрешните системи на производителя за отчитане на разходите. Дружеството твърдеше, че липсата на съгласуваност е причинена от грешки при регистрирането и използването на различни методи за оценка на складовите наличности във вътрешната система за отчитане на разходите и при изготвянето на данните, публикувани в годишните отчети.
(24)
Както е обяснено в съображение 28 от временния регламент, макар че данните, съдържащи се във вътрешната система за отчитане, бяха в съответствие с одитираните финансови отчети на ниво дружество, не беше възможно да се установи съгласуваност между генерираните от вътрешната система за отчитане на разходите данни за звеното за производство на телове и таблиците с разходите, специално изготвени от дружеството в отговор на изпратения при разследването въпросник. Поради това, в съответствие с член 18 от основния регламент, беше счетено, че за целите на антидъмпинговото разследване следва да се използва информацията от вътрешната система за отчитане на разходите.
(25)
По тази причина Комисията коригира временно данните за разходите, предоставени от производителя износител в неговия отговор на въпросника, като използва наличните данни от вътрешната система за отчитане на разходите.
(26)
Както е отбелязано в съображение 27 от временния регламент, производителят износител изтъкна, че данните във вътрешната система за отчитане на разходите не са надеждни и не следва да се използват за целите на разследването. Дружеството изтъкна няколко грешки и концептуални проблеми по отношение на вътрешно отчетените данни, въз основа на които Комисията извърши своята корекция на разходите. Дружеството заяви, че Комисията е трябвало да използва като основа за своя анализ отчетените в отговора на въпросника разходи. Освен това на по-късен етап след налагането на временните мерки дружеството представи данни за съгласуване на вътрешно отчетените данни за разходите на звеното и отговора на въпросника. Въз основа на това и предвид събраните по време на проверките на място данни вече беше възможно някои от производствените разходи, които първоначално бяха посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, да бъдат приети.
(27)
Въз основа на наличната информация обаче разпределението на някои разходи, като например постоянните разходи и разходите за финансиране, посочени от дружеството в неговия отговор на въпросника, не можеха да бъдат счетени за надеждни за целите на разследването. Комисията сметна, че тези разходи следва да бъдат разпределени въз основа на общия оборот на дружеството и себестойността на продадените стоки в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент. Въз основа на гореизложеното повечето посочени в отговора на въпросника разходи можеха да бъдат приети, а разпределението на оборота беше одобрено от дружество на окончателния етап от разследването. Нивото на установения дъмпингов марж бе намалено след преразглеждането на разходите за опаковане и на някои от постоянните разходи. Поради това се счита, че член 18 от основния регламент вече не следва да се прилага за установяване на дъмпинговия марж за посочения производител износител.
(28)
Както е посочено в съображение 30 от временния регламент, в случая на втория производител износител Комисията установи, че закупените и използвани суровини, посочени в отговора на въпросника на дружеството, не бяха подкрепени от данните, открити в системата за управление на складовите наличности на производителя. По-конкретно бе установено, че разпределението по марки стомана беше различно във всеки от двата източника. Комисията установи, че марката на стоманата е ключов фактор за определяне на цената на крайния продукт и че използването на ненадеждна информация за марката на стоманата може да доведе до сериозни изкривявания при изчисляването на разходите и продажните цени на отделните видове на продукта и поради това би могло да бъде подвеждащо, като в няколко случая информира производителя износител за това основно съображение.
(29)
Както е посочено в съображение 31 от временния регламент, производителят износител обаче заяви, че компютърните файлове, съдържащи данни за закупените суровини, събрани от Комисията по време на проверките на място, са били непълни, тъй като други звена на дружеството са закупили допълнително количество суровини, но те не са били отчетени и не са били включени в компютърните файлове, събрани по време на проверките на място и прегледани от Комисията. Освен това производителят износител заяви, че наблюдаваните разминавания в количествата на марките стомана са се дължали на факта, че някои марки стомана частично са се припокривали помежду си и че някои етапи от производствения процес не са били проследими на равнището на отделните марки стомана.
(30)
В съображение 32 от временния регламент обаче Комисията посочва, че твърденията, изложени по-горе от дружеството във връзка с допълнителните закупени суровини, не са обосновани и при всички случаи не са достатъчни, за да обяснят наблюдаваните разминавания на равнището на отделните марки стомана. Комисията посочи освен това, че дружеството е признало, че не е възможно да се направи точно проследяване на отделните марки стомана на всички етапи от производствения процес. Това признание допълнително компрометира надеждността на системата за отчитане на марките стомана като цяло. Поради това предоставената информацията относно марките стомана беше временно счетена за подвеждаща.
(31)
В съображение 33 от временния регламент Комисията изрази мнението, че отчетеното разпределяне на суровините по марки стомана не е надеждно и временно следва да не бъде взето предвид и че определянето следва да се извърши въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. С оглед на ненадеждността на системата за отчитане като цяло не бе възможно определянето да се извърши въз основа на която и да било от отчетените марки стомана. Поради това общото потребление на всички суровини, взети заедно, без да се взема предвид разпределянето по марки стомана, бе използвано за изчисляване на общ дъмпингов марж за всички продукти.
(32)
След публикуването на временните констатации дружеството оспори този временен подход като цяло, но все още не беше в състояние да предложи съответствие продукт по продукт на ниво КНП. На по-късен етап на разследването обаче дружеството предложи достатъчна степен на съгласуваност, като суровината се групира в основната серия марки неръждаема стомана според техния химичен състав (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и алтернативен начин на групиране, при който като допълнителен фактор при групирането беше включена крайната употреба. Тъй като обаче крайната употреба не може да бъде проверена, Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групирането на марките стомана по химичния им състав, както е определено в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(33)
Представената от дружеството допълнителна информация не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(34)
Както е посочено в съображение 34 от временния регламент, в случая на третия производител износител по време на проверката на място Комисията установи, че потоците суровини, посочени в отговора на въпросника, не съответстват на данните, съдържащи се в счетоводната система на производителя. Установено бе, че разпределението по марки стомана е различно в двата източника.
(35)
Както е посочено в съображение 35 от временния регламент, производителят износител прие, че в неговия отговор на въпросника са допуснати някои грешки, но заяви, че разликите в общите количества суровини биха могли да бъдат обяснени, като се вземат предвид промените в складовите наличности. Освен това обаче дружеството заяви, че частично припокриващите се марки стомана правят невъзможно точното съгласуване за всяка отделна марка стомана. В коментарите си след временните констатации дружеството заяви също така, че понякога посочената във фактурата марка стомана не съответства на действително изнасяната марка стомана. Освен това дружеството изтъкна, че марките стомана не се използват с точност в сектора на неръждаемата стомана, а всъщност съществуват разлики между публикувания и действителния химичен състав на марките стомана. Дружеството изтъкна, че ако се вземат предвид тези обяснения, установените от Комисията несъответствия биха засегнали само незначителна част от неговия износ.
(36)
Комисията сметна, че обемът на откритите несъответствия не може да бъде обяснен със случайни неточности. Точно обратното - представените аргументи засегнаха в още по-голяма степен надеждността на системата на дружеството за отчитане на марките стомани като цяло, особено предвид основното значение на марките стомани за определяне на себестойността на крайния продукт.
(37)
По-късно в разследването обаче дружеството заяви, че ако Комисията не приема първоначалното отчитане на дружеството на марките стомани, тя може да получи по-точен резултат, ако вместо да групира заедно всички ПКН, както е направила на временния етап, групира заедно само онези конкретни марки стомана, между които са установени несъответствия, или пък групира заедно марките стомана според техния химичен състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI). Дружеството предложи и още един метод за допълнително групиране на марките стомана в серия 300 в по-малки подгрупи.
(38)
Впоследствие Комисията преизчисли дъмпинговия марж въз основа на групите неръждаема стомана, базирани на химичния състав, посочен в сериите марки стомана (серии 200, 300 и 400 в класификацията на AISI), така че да използва същия метод като описания в съображение 30. Сериите марки стомана са широко използван и обективен критерий, който може да бъде проверен, докато при това дружество използването на КНП не дава възможност за пълно съгласуване, поради което не би гарантирало обективно сравнение въз основа на надеждни данни по смисъла на основния регламент.
(39)
Представената от дружеството допълнителна информация все пак не даде възможност за съгласуване на данните по необходимия за разследването достатъчно подробен начин, поради което временното заключение, че системите на дружеството за проследяване не са достатъчно надеждни, се потвърждава и за целите на окончателното определяне на себестойността на производството и изчисляването на дъмпинговия марж се прилага член 18 от основния регламент, като изчисляването поради това се извършва въз основа на посочения в предходното съображение подход.
(40)
Жалбоподателят заяви, че групирането на разглеждания продукт в марки стомана е попречило на Комисията да извърши правилно оценката на рентабилността, с цел да се определят нормалните стойности по КНП.
(41)
Комисията извършва своя анализ на ниво, което е съвместимо с вътрешните счетоводни системи на производителите износители и на производителите от Съюза, които дават възможност за обосноваване на отчетените данни. Поради това твърдението се отхвърля.
(42)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 37 и 38 от временния регламент се потвърждава.
2. Нормална стойност
(43)
По отношение на един производител износител, за който беше приложен член 18 от основния регламент, определянето на нормалната стойност беше преразгледано вследствие на повторна оценка от себестойността на производството му. На окончателния етап себестойността на производството беше определена въз основа на отчетените производствени разходи, към които бяха добавени разходите за продажба и общите и административните разходи, включително разходите за финансиране, като беше използван методът за разпределяне, разрешен в член 2, параграф 5 от основния регламент.
(44)
Беше установено, че обемите на продажбите на вътрешния пазар на тримата нововключени в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са като цяло представителни и съставляват най-малко 5 % от общия обем на продажбите на съответното дружество за износ в Съюза на разглеждания продукт. Същата проверка за представителност беше извършена и за всеки вид на продукта, продаван от нововключените в представителната извадка производители на техните вътрешни пазари и счетен за сходен с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(45)
Като определи дела на рентабилните продажби за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП, Комисията проучи също дали може да се смята, че продажбите на вътрешния пазар на всеки от нововключените в извадката производители износители и на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, са извършени при обичайни търговски условия, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(46)
В случая на един от нововключените в извадката производители износители беше установено, че първоначално представеното от дружеството разпределение на разходите е неподходящо, тъй като то не е взело под внимание дебелината на тела, която е важен фактор за определяне на разходите. Със съгласието на дружеството в метода за разпределение на разходите бяха нанесени корекции.
(47)
В случая на втори нововключен в извадката производител износител беше коригирана техническа грешка в определянето на дъмпинговия марж. Освен това производителят поиска Комисията да направи допълнителни корекции на оценката на рентабилността и отчитането на ценовите разлики. Тези искания не бяха счетени за основателни.
(48)
В случая на производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане, бе поправена техническа грешка в изчисленията. Същият производител износител представи допълнителни твърдения по отношение на определянето от страна на Комисията на нивото на разходите за продажба и общите и административните разходи, както и на вътрешните транспортни разходи, и поиска корекция за физически различия на разглеждания продукт между вътрешния и експортния пазар. Тези твърдения бяха отхвърлени, тъй като изчисленията се основават на представени от предприятието данни за разходите, които бяха проверени по време на проверката на място, както и поради това че твърдението за физическите разлики не бе подкрепено с доказателства.
(49)
В резултат на това методологията за определяне на нормалната стойност, описана в съображения 39 - 48 от временния регламент, се потвърждава и бе приложена по отношение на тримата нововключени в извадката производители износители и производителя износител, на когото бе предоставено индивидуално разглеждане.
3. Експортна цена
(50)
По отношение на един производител износител, след направените от него твърдения, свързани със спорадичното използване на грешен обменен курс и погрешното включване на някои вътрешногрупови продажби в изчислението на дъмпинга, бяха поправени някои технически грешки.
(51)
Извършените чрез свързано дружество продажби в Съюза на втори производител износител бяха включени в изчислението на дъмпинга.
(52)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че ползите, които е получил по схемите за субсидиране DEPB и DDS, трябва да се добавят към експортните цени.
(53)
Друг нововключен в извадката производител износител отчете ползите, получени по схемата за субсидиране DDS, като отрицателна ценова разлика, като по този начин изкуствено повиши експортните цени.
(54)
Комисията извърши анализ на ценовото поведение на двете дружества на пазара на Съюза и изготви своите констатации, които произтичат от прилагането на член 2, параграф 8 от основния регламент и поради това не се нуждаят от допълнителни промени. Поради това искането на първото дружеството бе отхвърлено, а отчетената от второто дружество ценова разлика не бе взета под внимание.
(55)
Един нововключен в извадката производител износител заяви, че експортните му цени следва да бъдат коригирани в посока увеличение, за да бъдат приведени в съответствие с тези на вътрешния пазар, тъй като продажбите на вътрешния пазар са били извършвани под собствена търговска марка, която е давала възможност за по-високи цени. Дружеството обаче не успя да докаже, че фактурите, за които се отнася искането, са действително продажби под собствена търговска марка, поради което искането бе отхвърлено.
(56)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 50 - 52 от временния регламент се потвърждава.
4. Сравнение
(57)
Един производител износител заяви, че тъй като за определянето на себестойността на производството му са обобщени всички ПКН, експортните цени следва да бъдат разгледани по същия начин и за сравнението с нормалната стойност е трябвало да бъде използвана само една експортна цена.
(58)
В своето разследване Комисията имаше за цел да получи данни за себестойността и експортните цени на база отделен КНП, но не получи от засегнатото дружество необходимите данни за съгласуване, които биха позволили установяването на надеждна себестойност на производството на база отделен КНП. При разследването обаче не бяха установени неточности по отношение на отчетените по КНП нива на експортната цена, поради което нямаше да е удачно при определянето на експортните цени да се прилага член 18 от основния регламент. Тъй като Комисията не смята, че за да се направи обективно сравнение е целесъобразно да бъде намалено нивото на подробност на отчетените цени в сравнение с установеното по стандартите на разследването, твърдението беше отхвърлено.
(59)
Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 53 - 55 от временния регламент се потвърждава.
5. Дъмпингови маржове
(60)
Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент за всяко включено в извадката дружество определената за сходния продукт среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт.
(61)
В съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент, с оглед на прилагането на член 18 от основния регламент по отношение на двама от тримата първоначално включени в извадката производители износители дъмпинговият марж на оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, е определен въз основа на средния дъмпингов марж на единствения първоначално включен в извадката производител износител, по отношение на който член 18 вече не се прилага, и двете нововключени в извадката дружества с дъмпингови маржове, които не са de minimis. Въз основа на това дъмпинговият марж за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 8,4 %.
(62)
По отношение на останалите производители износители в засегнатата страна Комисията първо определи нивото на съдействие. За тази цел бе направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите, изпратени във връзка с подбора на извадка, и общия внос от засегнатата страна, установен на базата на статистическите данни за вноса на Евростат. Тъй като нивото на съдействие бе високо, остатъчният дъмпингов марж бе фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за оказалите съдействие производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга в национален мащаб бе определено на 16,2 %.
(63)
Въз основа на горното среднопретеглените дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Venus Group
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
Всички други дружества
16,2 %
Г. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(64)
Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, в съображение 63 от временния регламент. Те твърдяха, че броят на производителите е бил оценен погрешно и че в действителност на пазара на Съюза има по-малко производители.
(65)
Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не бе подкрепено с никакви доказателства. Комисията провери посочения в жалбата брой на производителите от Съюза при потвърждаването на нейната представителност и също така по време на разследването. В тази връзка Комисията се свърза с всички 27 известни производители от Съюза. При разследването беше потвърдено, че 27 производители от Съюза са произвеждали сходния продукт в Съюза през РП. Поради това твърдението се отхвърля и се потвърждава съображение 63 от временния регламент.
2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза
(66)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 64 - 67 от временния регламент се потвърждава.
Д. ВРЕДА
1. Потребление на Съюза
(67)
Някои ползватели заявиха, че при анализа на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е предизвикала изкривявания особено по отношение на потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това неблагоприятното въздействие на финансовата криза е отчетено в съображение 68 от временния регламент. Поради липсата на други коментари съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос в Съюза от засегнатата държава
(68)
Установеният за производителя износител Macro Bars and Wires дъмпингов марж е под прага de minimis, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това се смята, че през разследвания период този производител износител не е извършвал дъмпинг по смисъла на член 1, параграф 2 от основния регламент. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на временно определения дъмпингов внос от засегнатата страна. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и коригира общия обем на дъмпинговия внос, като изключи тези сделки.
(69)
Обемът, пазарният дял и средните цени на дъмпинговия внос бяха съответно преразгледани.
(70)
Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем
15 826
27 291
34 494
33 252
Индекс (2009 г. = 100)
100
172
218
210
Пазарен дял
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Индекс (2009 г. = 100)
100
121
146
140
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Macro Bars and Wires изнася ограничено количество от разглеждания продукт през РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на дъмпинговия внос от засегнатата страна не води до значителни промени по отношение на тенденциите, описани в съображения 69 и 71 от временния регламент. Поради това посочените съображения от временния регламент се потвърждават.
(72)
Средна цена на дъмпинговия внос:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Средна цена
2 380
2 811
3 259
3 207
Индекс (2009 г. = 100)
100
118
137
135
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(73)
Корекцията на обема на дъмпинговия внос не води до някакви значителни промени в средните цени на дъмпинговия внос от Индия или в изчисленията на маржа на подбиване на цените. Среднопретегленият марж на подбиване на цените е 15 %, което потвърждава констатацията във временния регламент.
(74)
Производител износител от Индия заяви, че продажните цени в Съюза изглеждат изключително нереални и вероятно са засегнати от ценови изкривявания. Трябва да се подчертае обаче, че използваните в изчисленията на подбиването цени произтичат от информация, която беше събраната и проверена по време на разследвания на място в помещенията на включените в извадката производители от Съюза.
(75)
Заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 75 - 77 от временния регламент, се потвърждават.
3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(76)
Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда.
(77)
Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза продава на цени под себестойността на производството и успява да започне да продава на цени над себестойността едва от 2011 г. нататък.
(78)
Разследването показа, че въпреки че някои показатели отбелязват положително развитие - като например обемът на производството и използването на капацитета, или остават стабилни - като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите спада под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се подобрява от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя спада отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, се подобряват до 2011 г., но започват отново да се влошават през РП. Поради това може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза започва да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване се забавя от последвалия дъмпингов внос от засегнатата страна.
(79)
По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 100 от временния регламент, се отнасят до дейността на включените в извадката дружества от Съюза.
(80)
Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 95 от временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и при разследването не бяха открити причини за неговата промяна. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
(81)
Един производител износител заяви, че затрудненията на промишлеността на Съюза до голяма степен се дължат на структурни проблеми и поради това целевият марж на печалба от 5 % е нереалистичен.
(82)
Следва да се припомни, че според съдебната практика (8) институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция и при липса на дъмпингов внос. През 2007 г. маржът на печалбата е 3,7 %, а от 2008 г. в резултат на финансовата и икономическа криза той добива отрицателни стойности. Жалбоподателят изрази твърдението, че дъмпинговият внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811 тона, което беше установено и в рамките на разследването. Поради това не бе възможно целевият марж на печалбата да бъде установен въз основа на печалбата, която производителите от Съюза на сходния продукт разумно биха могли да очакват. По тази причина, както е обяснено в съображение 95 от временния регламент, Комисията сметна за целесъобразно да използва маржа на печалбата в размер на 5 % въз основа на реално наблюдаваните печалби в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са засегнати от дъмпингов и субсидиран внос, като същият подход беше приложен и в други неотдавнашни разследвания на подобен продукт в същия сектор (9). Освен това следва да се отбележи, че във всички случаи наблюдаваният през 2007 г. марж на печалбата в размер на 3,7 % се счита за твърде нисък поради наличието и увеличението на дъмпинговия внос. Поради това целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации.
4. Заключение относно вредата
(83)
Предвид гореизложеното Комисията заключи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент. Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 78 - 105 от временния регламент се потвърждава.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(84)
Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време.
(85)
В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на дъмпинговия индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския дъмпингов внос нараства със 110 %, докато потреблението през същия период нараства с 50 %. Освен това разследването показа, че през същия период средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза и през РП подбива средната цена на промишлеността на Съюза с 15 %. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Недъмпингов внос
(86)
През разглеждания период динамиката на обема и цените на недъмпинговия внос е сравнима с тази на дъмпинговия внос. Нещо повече - цените на дъмпинговия внос са почти на едно и също ниво с тези на недъмпинговия внос, като средните цени на недъмпинговия внос са по-ниски с 0,4 %. Освен това обемът на недъмпинговия внос представлява по-малко от 6 % от общия внос от засегнатата страна, а пазарният му дял е малко повече от един процент. Поради това Комисията смята, че вредата, причинена от недъмпинговия внос от засегнатата страна, не нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
2.2. Внос от трети държави
(87)
Двама индийски производители износители и правителството на Индия отново изтъкнаха, че в разследването е трябвало да бъде включен вносът на телове от неръждаеми стомани с произход от Китайската народна република („Китай“) и че въздействието на вноса от Китай върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено.
(88)
Както е посочено в съображение 115 от временния регламент, от началния етап на процедурата не са представени доказателства за наличието на дъмпинг, причиняващ вреда на промишлеността на Съюза, които можеха да дадат основание за започване на антидъмпингово разследване относно вноса с произход от Китай. Поради това твърдението, че Китай е трябвало да бъде включен в обхвата на разследването, се отхвърля като неоснователно.
(89)
При все това вносът от Китай е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 113 от временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индия.
(90)
От наличната в рамките на временния етап информация бе заключено, че продуктовият микс на китайския внос е различен и че асортиментът на китайските продукти е различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или дори продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза.
(91)
След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да прекъсват причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(92)
Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не извършва производствена дейност.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Източник: Евростат
(93)
Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН (10). Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него.
(94)
Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос остава по-висока от цената на дъмпинговия внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на китайския износ, който попада в код по КН 7223 00 19.
Средна цена (EUR/метричен тон)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
РП + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Източник: Евростат
(95)
През РП средната цена на вноса от КНР спада за първи път под цената на дъмпинговия внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като китайските цени в годината след РП се повишават и отново стават по-високи от цените на вноса от Индия.
(96)
Освен това сравнението между обема на вноса от засегнатата страна и от Китайската народна република показа, че във всеки момент през разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е много по-ниско в сравнение с това на вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия.
(97)
Поради това дори вносът от Китайската народна република също да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза, не е възможно той да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатата страна и понесената от промишлеността на Съюза вреда. Поради това съображение 113 от временния регламент се потвърждава.
2.3. Конкуренция от страна на други производители от Съюза
(98)
Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на други производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата.
(99)
Пазарният дял на другите производители от Съюза се е променял, както следва:
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Продажби в Съюза на другите производители от Съюза (метрични тонове)
34 926
55 740
55 124
55 124
Индекс (2009 г. = 100)
100
160
158
158
Пазарен дял на другите производители от Съюза
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Източник: жалба и отговори на въпросника за определяне на представителността на жалбата
(100)
Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 86 от временния регламент. Обемът на техните продажби нараства с 58 % от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 през разглеждания период. Това увеличение обаче е сравнително умерено в сравнение с растежа на дъмпинговия внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза остава относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни техните цени да са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Поради това бе заключено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 121 - 124 от временния регламент се потвърждава.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Общи съображения
(102)
Поради липсата на коментари съображение 125 от временния регламент се потвърждава.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(103)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 126 - 133 от временния регламент се потвърждава.
3. Интерес на несвързаните вносители
(104)
Поради липсата на коментари изложеното в съображения 142 - 144 от временния регламент се потвърждава.
4. Интерес на ползвателите
(105)
След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След като искането им беше получено, през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Пълен отговор на въпросника обаче представиха само двама ползватели, а като цяло делът на оказалите съдействие ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза и тези ползватели са наели 32 лица за производството на крайни продукти с влагане на разглеждания продукт. Икономическото отражение на мерките върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация.
(106)
Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 136 от временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителните отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота.
(107)
Беше установено също така, че покупките от засегнатата страна на оказалите съдействие ползватели представляват средно 44 % от общите им покупки на разглеждания продукт и че за двама от тях засегнатата страна представлява изключителен източник на доставки. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели.
(108)
Ако се допусне най-неблагоприятното развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от засегнатата страна същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, до реализирането на загуби, достигайки (отрицателна) рентабилност от - 0,6 %.
(109)
Комисията потвърждава, че на нивото на отделните ползватели въздействие в краткосрочен и дългосрочен план ще бъде по-съществено за тези от тях, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител окаже съдействие, те имат възможността да поискат възстановяване на мита в съответствие с член 11 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени.
(110)
Някои ползватели отново изразиха опасението си, че мерките ще засегнат някои видове телове, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 139 от временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес.
(111)
Разследването обаче показа, че такъв вид телове от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. Освен това други видове телове от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението се отхвърля.
(112)
Някои производители посочиха по-дългия срок за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение със срока за доставка на разглеждания продукт от Индия. При все това възможността търговците да поддържат запас от продуктите за бърза доставка не подлага на съмнение фактическите доказателства за неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос. Поради това този довод се отхвърля.
(113)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от засегнатата страна, отколкото други, се смята, че като цяло налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се смята, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към себестойността на производството, да запази производството и работните места, да си възвърне загубения пазарен дял и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалбата, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на промишлеността. В допълнение при разследването беше установено, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това в заключение се очаква общата полза от мерките да превиши въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 145 и 146 от временния регламент, се потвърждават.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(115)
По отношение на един производител износител изчислението на нивото на отстраняване на вредата беше коригирано в посока намаление, след като той заяви, че са допуснати технически грешки от объркване на обменния курс за някои сделки и включване в изчислението на вътрешногрупови сделки. При липсата на други коментари съображения 148 - 151 от временния регламент се потвърждават.
(116)
Същият производител износител заяви, че индийският износ за Съюза е извършен чрез търговци на едро, а продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са реализирани до крайни потребители, поради което Комисията не е извършила сравнението на подходящо ниво на търговия. Разследването обаче показа, че индийските производители износители продават и на двете категории клиенти, както и че се конкурират с производителите от Съюза за едни и същи категории клиенти.
2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(117)
Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за Macro Bars and Wires, тъй като окончателният дъмпингов марж на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 51.
(118)
Използваната във временния регламент методология се потвърждава.
3. Окончателни мерки
(119)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да се наложи окончателно антидъмпингово мито на ниво, достатъчно за отстраняване на вредата, причинена от дъмпинговия внос, като се вземе предвид маржа на субсидията, определен в Регламент (ЕС) № 419/2013 на Комисията.
(120)
Поради това ставките на дъмпинговото мито бяха определени чрез сравнение на маржовете на вредата с дъмпинговите маржове, като същевременно бяха взети под внимание маржовете на субсидиите, които бяха изцяло приспаднати от съответния дъмпингов марж. Вследствие на това ставките на окончателното антидъмпингово мито са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Марж на вредата
Ставка на окончателното антидъмпингово мито
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Venus group
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Всички други дружества
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(122)
Един от производителите износители в засегнатата страна предложи едностранно поет ангажимент (гаранция) по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(123)
През последните години разглежданият продукт се характеризира със значителна нестабилност на цените си, поради което спрямо него не е подходящо да бъде поеман ангажимент за фиксирани цени. За да се преодолее този проблем индийският производител износител предложи клауза за индексиране на цените въз основа на разходите за суровини. В това отношение следва да се отбележи, че не бе установено да има пряка и точна връзка между колебанията на цените и на индекса, поради което индексирането не се счита за целесъобразно. Освен това при разследването беше установено, че са налице различни видове на разглеждания продукт, които не могат да бъдат лесно разграничени и показват значителни различия в цените.
(124)
При това производителят износител произвежда цяла гама продукти от неръждаема стомана и може да ги продава на същите клиенти в Европейския съюз чрез свързани търговски дружества. Това би създало сериозен риск от компенсиране между различните продукти и би направило ефективното наблюдение на ценовия ангажимент изключително трудно.
(125)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключи, че предложението за поемане на ценови ангажимент не може да бъде прието.
(126)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови структури за производство или продажби) следва да се изпрати във възможно най-кратки срокове до Комисията (11) заедно с цялата съответна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка например с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно дъмпингово мито ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(127)
С оглед на мащаба на установените дъмпингови маржове и предвид степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното дъмпингово мито, наложено с временния регламент, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените окончателни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Дружества, изброени в приложението
5,0
B781
Всички други дружества
12,5
B999
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Когато производител износител от Индия представи на Комисията достатъчно доказателства
а)
че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1 и с произход от Индия, през разследвания период (1 април 2011 г. - 31 март 2012 г.),
б)
че не е свързан с износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, както и
в)
че или действително е изнасял разглеждания продукт, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на разследвания период,
член 1, параграф 2 може да бъде изменен, като в списъка в приложение се добави нов производител износител.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 418/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно:
-
2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром,
-
по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий,
класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават размера на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 5 ноември 2013 година.
REGLAMENTO DE EJECUCIÓN (UE) No 1106/2013 DEL CONSEJO
de 5 de noviembre de 2013
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de determinados alambres de acero inoxidable originarios de la India
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («el Reglamento de base») (1), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión Europea, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas provisionales
(1)
El 3 de mayo de 2013 la Comisión Europea («la Comisión») estableció, mediante el Reglamento (UE) no 418/2013 (2) («el Reglamento provisional»), un derecho antidumping provisional sobre las importaciones en la Unión Europea («la Unión») de determinados alambres de acero inoxidable originarios de la India.
(2)
La investigación se inició a raíz de una denuncia presentada el 28 de junio de 2012 por la Asociación Europea de Siderurgia (Eurofer) («el denunciante») en nombre de productores que representaban más del 50 % de la producción total de la Unión de determinados alambres de acero inoxidable.
(3)
En la investigación antisubvención paralela, la Comisión estableció, mediante el Reglamento (UE) no 419/2013 (3), un derecho compensatorio provisional sobre las importaciones de determinado alambre de acero inoxidable originario de la India y, mediante el Reglamento (UE) no 861/2013 (4), un derecho compensatorio definitivo.
2. Partes afectadas por la investigación
(4)
En la fase provisional de la investigación se ha utilizado el muestreo para los productores exportadores indios y los productores de la Unión. En esta misma fase provisional, también se previó la posibilidad de recurrir al muestreo en relación con los importadores no vinculados. Sin embargo, debido a que dos de los tres importadores elegidos para la muestra no respondieron al cuestionario, no pudo aplicarse el muestreo para los importadores. Por consiguiente, se utilizó toda la información disponible en relación con los importadores que cooperaron para llegar a las conclusiones definitivas; en particular, por lo que respecta al interés de la Unión.
(5)
Un productor exportador alegó que, puesto que no se habían utilizado las ventas de las empresas no denunciantes para la determinación del perjuicio sufrido por la industria de la Unión, la muestra seleccionada de productores de la Unión no podía considerarse representativa. Se rechazó esta alegación debido a que la muestra se había seleccionado a partir de las respuestas recibidas de todos los productores de la Unión que cooperaron, con independencia de que hubiesen apoyado o no la denuncia en la fase de determinación de la legitimación, y se basaba en los volúmenes de producción.
(6)
Un productor exportador, vinculado a un productor de la Unión, se opuso a la denuncia y solicitó un examen individual debido a que no había sido incluido en la muestra de productores exportadores como consecuencia de sus bajos volúmenes de exportación. El propio productor de la Unión tampoco había sido incluido en la muestra de la industria de la Unión debido a sus bajos volúmenes de producción. La Comisión concedió el examen individual, pero el productor exportador retiró su solicitud.
(7)
Siete productores exportadores indios no incluidos en la muestra solicitaron un examen individual. Dos de ellos respondieron al cuestionario y cinco no lo hicieron. De los dos que respondieron al cuestionario, uno retiró su solicitud de examen individual. En consecuencia, la Comisión examinó la solicitud de un productor exportador indio no incluido en la muestra:
-
KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)
En la fase provisional, se determinó que ninguno de los productores exportadores inicialmente incluidos en la muestra había presentado información suficientemente fiable, por lo que se aplicó el artículo 18 del Reglamento de base. La Comisión decidió ampliar la muestra con tres empresas, en función de sus volúmenes de exportación y de la disposición a cooperar que manifestaron después del inicio del procedimiento. En consecuencia, la Comisión ha examinado las respuestas al cuestionario y ha realizado visitas de inspección en los locales de los siguientes productores exportadores indios:
-
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana
-
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
-
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
(9)
Aparte de lo anteriormente mencionado, se confirman los considerandos 4 a 7 y 14 del Reglamento provisional.
3. Período de investigación y período considerado
(10)
Según lo establecido en el considerando 20 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2011 y el 31 de marzo de 2012 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2009 y el 31 de marzo de 2012 («el período considerado»).
4. Procedimiento posterior
(11)
Tras la comunicación de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se decidió establecer medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas, en concreto los tres productores exportadores incluidos en la muestra, el productor exportador que retiró su solicitud de examen individual, el denunciante y once usuarios, formularon observaciones. Se concedió audiencia a todas las partes que lo solicitaron. La Comisión siguió recabando la información que consideró necesaria para establecer sus conclusiones definitivas. Se examinaron todas las observaciones recibidas y, en su caso, se tuvieron en cuenta.
(12)
La Comisión informó a las partes interesadas acerca de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales tenía intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados alambres de acero inoxidable originarios de la India, así como la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional («la comunicación final»). También se concedió a las partes un plazo para que pudieran presentar sus observaciones sobre la comunicación final. Se examinaron todas las observaciones recibidas y, en su caso, se tuvieron en cuenta.
(13)
A raíz de las observaciones recibidas sobre la comunicación final, la Comisión informó a las partes interesadas de los cambios introducidos en las conclusiones relativas al nivel de dumping de determinados productores exportadores. Se concedió de nuevo a las partes un plazo para que pudieran presentar sus observaciones sobre la comunicación final. Se examinaron todas las observaciones recibidas y, en su caso, se tuvieron en cuenta. Una parte interesada, el denunciante, criticó el hecho de que las conclusiones relativas al nivel de dumping de determinados productores exportadores se hubieran modificado a raíz de los nuevos datos y las observaciones recibidas tras la comunicación provisional y en la fase final de la investigación. Alegó asimismo que se habían vulnerado sus derechos de procedimiento.
(14)
La Comisión consideró, no obstante, que debía tener en cuenta las observaciones recibidas de las partes interesadas y, en caso necesario, modificar las conclusiones cuando dichas observaciones estuvieran justificadas. En ninguno de estos casos, se habían utilizado para la determinación del dumping nuevos datos sin verificar. Además se habían respetado los derechos de procedimiento de todas las partes interesadas, que habían sido debida y oportunamente informadas y a quienes se habían concedido los mismos plazos para presentar observaciones.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(15)
Tal como se indica en el considerando 21 del Reglamento provisional, el producto afectado se define como alambre de acero inoxidable con un contenido en peso:
-
de níquel superior o igual al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de níquel superior o igual al 28 % pero inferior o igual al 31 % en peso y un contenido de cromo superior o igual al 20 % pero inferior o igual al 22 % en peso,
-
de níquel inferior al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de cromo superior o igual al 13 % pero inferior o igual al 25 % en peso y un contenido de aluminio superior o igual al 3,5 % pero inferior o igual al 6 % en peso,
originario de la India, actualmente clasificado con los códigos NC 7223 00 19 y 7223 00 99.
(16)
Algunos usuarios expresaron su preocupación por la aparente falta de distinción entre los distintos tipos del producto afectado y el producto similar, ya que existe una amplia gama de productos para todos los tipos de producto. Había una especial preocupación sobre la forma de garantizar que en la investigación se compararan equitativamente todos los tipos. Como ocurre en la mayoría de las investigaciones, la definición del producto afectado abarca una amplia variedad de tipos de producto que comparten las mismas o similares características físicas, técnicas y químicas básicas. El hecho de que esas características pueden variar de un tipo de producto a otro puede dar lugar, en la práctica, a una amplia gama de tipos. Así ocurre en la investigación actual. La Comisión tuvo en cuenta las diferencias entre los tipos de producto y garantizó una comparación equitativa. Se asignó un número de control del producto (NCP) único a cada tipo de producto producido y vendido por los productores exportadores indios y a cada tipo de producto producido y vendido por la industria de la Unión. El número dependía de las características principales del producto, en este caso, la calidad del acero, la resistencia a la tracción, el revestimiento, la superficie, el diámetro y la forma. Por lo tanto, los diferentes tipos de alambres exportados a la Unión se compararon sobre la base del NCP con los productos producidos y vendidos por la industria de la Unión que tienen las mismas características o similares. Todos esos tipos corresponden a la definición del producto afectado y del producto similar en el anuncio de inicio (5) y en el Reglamento provisional.
(17)
Una parte reiteró su alegación de que los tipos de producto denominados «muy técnicos» son distintos, y no son intercambiables con otros tipos del producto afectado. Por lo tanto, debían excluirse de la definición del producto. Según la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de la Unión Europea, para determinar si los productos son similares, de manera que formen parte del mismo producto, debe evaluarse si comparten las mismas características técnicas y físicas y tienen las mismas aplicaciones finales básicas y la misma relación calidad/precio. A este respecto, también han de evaluarse la intercambiabilidad de dichos productos y la competencia entre ellos (6). En la investigación se consideró que los tipos de producto «muy técnicos» a los que se refiere la parte presentan las mismas características físicas, químicas y técnicas que los otros productos objeto de la investigación. Están elaborados con acero inoxidable y son alambres, y el proceso de producción es similar y se utilizan máquinas similares, de modo que los productores pueden alternar entre distintas variantes del producto, en función de la demanda. Por lo tanto, aunque los distintos tipos de alambres no son directamente intercambiables ni compiten directamente, los productores compiten por los contratos que cubren una amplia gama de alambres de acero inoxidable. Por otra parte, tanto la industria de la Unión como los productores exportadores indios producen y venden este tipo de productos, utilizando un método de producción similar. Por consiguiente, no puede aceptarse esta alegación.
(18)
En respuesta a la comunicación final, una de las partes alegó que el análisis realizado por la Comisión a fin de establecer si los denominados tipos de productos muy técnicos debían incluirse en la investigación era insuficiente. Se rechaza este argumento. En la investigación se determinó que los tipos de productos muy técnicos se hallaban dentro de la definición de producto establecida en el considerando 17. La parte considera erróneamente que todos los criterios mencionados en la jurisprudencia tienen que cumplirse al mismo tiempo; esto es incorrecto. Según la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de la Unión Europea (7), la Comisión dispone de un amplio margen de apreciación al definir el producto, y debe basar dicha evaluación en el conjunto de criterios establecidos por el Tribunal. Con frecuencia, como en este caso, algunos criterios pueden apuntar en una dirección, y otros en otra; en una situación de ese tipo, la Comisión debe proceder a una apreciación global, tal como se ha hecho en el presente caso. Por tanto, esta parte interesada ha considerado erróneamente que los tipos de producto deben necesariamente compartir todas las características para hallarse dentro de la misma definición del producto.
(19)
Algunos usuarios alegaron que debían excluirse de la definición del producto los alambres de acero inoxidable denominados «serie 200». Afirmaron, en particular, que la producción de este tipo de producto por la industria de la Unión fue muy escasa. Sin embargo, esta alegación carece de fundamento. En primer lugar, el hecho de que no se fabrique determinado tipo de producto en la industria de la Unión no es motivo suficiente para excluirlo del ámbito de aplicación de la investigación, si el proceso de fabricación tiene tales características que los productores de la Unión podrían empezar a producir el tipo de producto de que se trate. En segundo lugar, por lo que se refiere a los alambres muy técnicos, se constató que estos tipos del producto afectado tienen características físicas, químicas y técnicas básicas que son idénticas o similares a las de los demás tipos del producto similar, fabricado y vendido por la industria de la Unión. Por consiguiente, no puede aceptarse esta alegación.
(20)
Por otra parte, alegaron que el alambrón debe incluirse en la definición del producto afectado. Sin embargo, el alambrón es una materia prima utilizada para la producción del producto afectado, pero que también puede utilizarse para la fabricación de diversos productos, como los elementos de fijación y los clavos. Por tanto, a diferencia del producto afectado, no es un producto siderúrgico acabado. A través del proceso de perfilado en frío, el alambrón, entre otros productos, puede ser transformado en el producto afectado o el producto similar. Por esta razón, el alambrón no puede incluirse en la definición del producto a efectos del Reglamento de base.
(21)
Por todo ello, se confirma la definición del producto afectado y del producto similar de los considerandos 21 a 24 del Reglamento provisional.
C. DUMPING
1. Introducción
(22)
Durante las visitas de inspección en los locales de los tres productores exportadores indios inicialmente incluidos en la muestra y el análisis posterior de la información recogida, se constató que todos ellos habían facilitado algún tipo de información que no podía considerarse fiable. La Comisión prosiguió su investigación, analizando toda la información presentada en reacción a la comunicación provisional y en audiencias posteriores.
(23)
Tal como se indicaba en el considerando 26 del Reglamento provisional, en el caso de un productor exportador, la Comisión había constatado que los costes comunicados en la respuesta al cuestionario no podían conciliarse con el sistema de contabilidad interna de esta empresa. La empresa había alegado que la falta de conciliación se debía a errores de registro y a un método de evaluación de las existencias que presentaba diferencias entre su sistema de contabilidad interna y los datos publicados en las cuentas anuales.
(24)
Tal como se explicaba en el considerando 28 del Reglamento provisional, aunque los datos contenidos en el sistema de contabilidad interna eran coherentes con los estados financieros auditados a nivel de la empresa, no fue posible conciliar los datos generados por el sistema de contabilidad interna para la sección de alambres con las tablas de costes preparadas específicamente por la empresa en respuesta al cuestionario de la investigación. Por lo tanto, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, se consideró que la información que figuraba en el sistema de contabilidad interna debería utilizarse a efectos de la presente investigación antidumping.
(25)
Por esta razón, la Comisión ajustó provisionalmente los datos sobre costes facilitados por el productor exportador en su respuesta al cuestionario, utilizando los datos disponibles en el sistema de contabilidad interna.
(26)
Tal como se observó en el considerando 27 del Reglamento provisional, el productor exportador alegó que los datos de su sistema de contabilidad interna no eran fiables y que no deberían utilizarse a efectos de la investigación. La empresa señaló una serie de errores y problemas conceptuales en relación con las cifras comunicadas internamente a partir de las cuales la Comisión había basado su ajuste de los costes. La empresa alegó que la Comisión debería haber basado su análisis en los costes comunicados en la respuesta al cuestionario. Además, en una fase posterior después de las medidas provisionales, la empresa presentó una conciliación entre las cifras relativas a los costes comunicados internamente por secciones y la respuesta al cuestionario. A partir de esos datos, y teniendo en cuenta las pruebas recogidas durante la inspección in situ, pudieron entonces aceptarse algunos costes de fabricación inicialmente comunicados por esta empresa en su respuesta al cuestionario.
(27)
Sin embargo, tomando como base las pruebas disponibles, la imputación de determinados costes tales como los costes generales y financieros comunicados por la empresa en su respuesta al cuestionario no pudo considerarse fiable a efectos de la investigación. La Comisión consideró que estos costes deberían imputarse en función del volumen de negocios total de la empresa y el coste de los productos vendidos de conformidad con el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base. Teniendo en cuenta lo anterior, pudieron aceptarse la mayor parte de los costes comunicados en la respuesta al cuestionario y la empresa aceptó la imputación del volumen de negocios en la fase definitiva de la investigación. El nivel del margen de dumping había disminuido como consecuencia de la revisión de los costes de embalaje y de determinados costes generales. Así pues, se considera que el artículo 18 del Reglamento de base debería dejar de aplicarse para determinar el margen de dumping de este productor exportador.
(28)
Tal como se explica en el considerando 30 del Reglamento provisional, en el caso de un segundo productor exportador, la Comisión concluyó que las compras y el consumo de materias primas notificados en la respuesta de la empresa al cuestionario no estaban respaldados por los datos contenidos en el sistema de gestión de existencias del productor. En especial, se observó que la distribución por clases de acero era diferente en cada una de las fuentes. La Comisión señaló que la clase de acero es un factor clave para determinar el coste del producto final y que una información no fiable en relación con la clase de acero podría distorsionar gravemente la determinación de los costes y los precios de venta de los tipos de productos y podría ser, por tanto, errónea, y comunicó estas consideraciones esenciales al productor exportador en varias ocasiones.
(29)
Tal como se establece en el considerando 31 del Reglamento provisional, el productor exportador alegó, sin embargo, que los ficheros informatizados que contienen las compras de materia prima recogidos por la Comisión durante la visita de inspección estaban incompletos, ya que otras unidades de la empresa habían realizado compras adicionales, pero dichas compras no habían sido notificadas y no estaban incluidas en los ficheros informáticos recogidos durante la visita de inspección ni fueron examinadas por la Comisión. Además, el productor exportador alegó que las discrepancias observadas en las cantidades de clases de acero se debían a que algunos tipos de acero se solapaban en parte entre sí y a que no se pudo establecer la trazabilidad de algunas partes del proceso de producción en el nivel de las distintas clases de acero.
(30)
Sin embargo, en el considerando 32 del Reglamento provisional, la Comisión señaló que las alegaciones anteriormente mencionadas realizadas por la empresa relativas a las compras adicionales de materia prima no han sido demostradas y, en cualquier caso, no eran suficientes para explicar las discrepancias observadas a nivel de las distintas clases de acero. La Comisión también señaló que la empresa ha alegado que no es posible hacer una trazabilidad exacta para cada clase de acero en todas las fases del proceso de producción. Este reconocimiento perjudicaba aún más a la fiabilidad del sistema de notificación de las clases de acero en su conjunto. Por tanto, se consideró errónea de forma provisional la información facilitada relativa a las clases de acero.
(31)
En el considerando 33 del Reglamento provisional, la Comisión consideró que la distribución de materias primas por clase de acero notificada no era fiable y no debía tenerse en cuenta provisionalmente, y que las conclusiones deberían basarse en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Debido a la falta de fiabilidad del sistema de notificación en su conjunto, no fue posible utilizar las clases de acero notificadas para formular conclusiones. Por lo tanto, se utilizó el consumo total de todas las materias primas tomadas en su conjunto, sin tener en cuenta la distribución por clases de acero, para calcular un margen de dumping global para todos los productos.
(32)
Tras la publicación de las conclusiones provisionales, la empresa se opuso a este enfoque provisional de forma general, pero siguió siendo incapaz de presentar una correspondencia por cada número de control del producto (NCP). Sin embargo, la empresa ofreció, más adelante en la investigación, un grado suficiente de conciliación cuando la materia prima está agrupada en las principales series de acero inoxidable con arreglo a su composición química (las series 200-, 300- y 400- en la clasificación AISI). La empresa también ofreció un método alternativo de agrupación en el que la aplicación final se incluye como un factor adicional de agrupación. No obstante, habida cuenta de que la aplicación final no pudo verificarse, la Comisión calculó de nuevo el margen de dumping sobre la base de las clases de acero agrupadas con arreglo a su composición química, tal como se expresan en la serie de clases de acero (las series 200-, 300- y 400- en la clasificación AISI). Las series de clases de acero constituyen un criterio objetivo y verificable de uso general, mientras que, en el caso de esta empresa, el uso de los NCP no permite una conciliación plena y no garantizaría, por tanto, una comparación equitativa sobre la base de datos fiables con arreglo al Reglamento de base.
(33)
Sin embargo, debido a que la información adicional presentada por la empresa no permitía una conciliación de los datos que fuera tan detallada como se exige para la investigación, se mantiene la conclusión provisional de que los sistemas de trazabilidad de la empresa no son suficientemente fiables y se aplica el artículo 18 del Reglamento de base para la determinación definitiva del coste de la producción y el cálculo del margen de dumping, que, por consiguiente, se basa en el enfoque a que se hace referencia en el anterior considerando.
(34)
Tal como se indicaba en el considerando 34 del Reglamento provisional, en el caso del tercer productor exportador, la Comisión constató durante la visita de inspección que los flujos de materias primas notificados en la respuesta al cuestionario no eran coherentes con los datos que aparecían en el sistema de contabilidad. Se puso de manifiesto que la distribución por clases de acero era diferente en cada una de las dos fuentes.
(35)
Tal como se indicaba en el considerando 35 del Reglamento provisional, el productor exportador, admitiendo algunos errores en su respuesta al cuestionario, alegó que las diferencias en las cantidades globales de materias primas podrían conciliarse teniendo en cuenta la variación de existencias. No obstante, la empresa también adujo que el solapamiento parcial de las clases de acero hacía imposible una conciliación exacta por cada una de esas clases. En sus observaciones posteriores a las conclusiones provisionales, también afirmó que, en algunos casos, la clase de acero indicada en la factura de venta no se corresponde con la clase de acero realmente exportada. Además, la empresa alegó que las clases de acero no se utilizan de manera precisa en la siderurgia, sino que existen variaciones entre las composiciones químicas publicadas de las clases de acero y los productos reales. La empresa alegó asimismo que, cuando se tuvieran en cuenta estas explicaciones, las discrepancias descubiertas por la Comisión solamente afectarían a un porcentaje insignificante de sus exportaciones.
(36)
La Comisión consideró que el volumen de discrepancias detectadas no podía explicarse por imprecisiones ocasionales. Por el contrario, los argumentos presentados contribuyeron a socavar la fiabilidad del sistema de notificación de las clases de acero de la empresa en su conjunto, especialmente teniendo en cuenta la naturaleza decisiva de las clases de acero para determinar el coste del producto final.
(37)
Sin embargo, más adelante en la investigación, la empresa alegó que si la Comisión no aceptaba su comunicación inicial sobre las clases de acero, podría obtenerse un resultado más exacto si, en vez de juntar todos los números de control del producto, como se había hecho en la fase inicial, la Comisión agrupara únicamente las clases específicas de acero entre las que se habían detectado diferencias, o agrupara las clases de acero en función de su composición química expresada en las series de clases de acero (series 200-, 300- y 400- de la clasificación AISI). La empresa ofreció incluso otro método adicional para agrupar las clases de acero en la serie 300- en subgrupos más pequeños.
(38)
En consecuencia, la Comisión volvió a calcular el margen de dumping a partir de los grupos de acero inoxidable con arreglo a su composición química, tal como se expresan en las series de clases de acero (series 200-, 300- y 400- de la clasificación AISI) a fin de seguir el mismo método que el que se describe en el considerando 30. Las series de clases de acero constituyen un criterio objetivo y verificable de uso general, mientras que, en el caso de esta empresa, el uso de los NCP no permite una conciliación plena y no garantizaría, por tanto, una comparación equitativa sobre la base de datos fiables con arreglo al Reglamento de base
(39)
Sin embargo, debido a que la información adicional presentada por la empresa no permitía una conciliación de los datos que fuera tan detallada como se exige para la investigación, se mantiene la conclusión provisional de que los sistemas de trazabilidad de la empresa no son suficientemente fiables y se aplica el artículo 18 del Reglamento de base para la determinación definitiva del coste de la producción y el cálculo del margen de dumping, que, por consiguiente, se basa en el enfoque a que se hace referencia en el anterior considerando.
(40)
El denunciante alegó que la agrupación del producto afectado en clases de acero impedía a la Comisión llevar a cabo una prueba correcta de rentabilidad a fin de determinar los valores normales por NCP.
(41)
La Comisión realiza su análisis en un nivel coherente con los sistemas de contabilidad interna de los productores exportadores y los productores de la Unión. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
(42)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 37 y 38 del Reglamento provisional.
2. Valor normal
(43)
Se ha reexaminado la determinación del valor normal para un productor exportador al que se aplica el artículo 18 del Reglamento de base, tras una reevaluación de su coste de producción. En la fase definitiva, el coste de producción se determinó a partir de los costes de fabricación notificados, a los que se sumaron los costes de venta, generales y administrativos, incluidos los costes financieros, utilizando un método de imputación permitido por el artículo 2, apartado 5, del Reglamento de base.
(44)
Para los tres productores exportadores recientemente incluidos en la muestra, y el productor exportador al que se concedió el examen individual, se determinó que los volúmenes de las ventas internas eran globalmente representativos, ya que equivalían al menos al 5 % del volumen total de las ventas de exportación de la empresa del producto afectado a la Unión. Esta misma prueba de representatividad también se realizó para cada tipo de producto vendido por los productores recientemente incluidos en la muestra en sus mercados internos y se determinó que eran comparables a los tipos de producto vendidos para su exportación a la Unión, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base.
(45)
Mediante el establecimiento del porcentaje de las ventas rentables a clientes independientes en el mercado interno durante el período de investigación, la Comisión examinó además si podía considerarse que las ventas internas de cada productor exportador recientemente incluido en la muestra, y del productor exportador al que se concedió el examen individual, se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(46)
En el caso de uno de los productores exportadores recientemente incluidos en la muestra, se consideró que la imputación de costes presentada inicialmente por la empresa era inadecuada, ya que no tenía en cuenta el espesor del alambre, que es un importante inductor del coste. El método de imputación de los costes se ajustó con el consentimiento de la empresa.
(47)
En el caso de un segundo productor exportador recientemente incluido en la muestra, se corrigió un error administrativo en la determinación del margen de dumping. Además, el productor solicitó a la Comisión que introdujera ajustes adicionales en la prueba de rentabilidad y las imputaciones de precio. Se consideró que estas alegaciones no estaban justificadas.
(48)
En el caso del productor exportador al que se concedió el examen individual, se corrigió un error administrativo en los cálculos. El mismo productor exportador presentó nuevas alegaciones sobre la determinación efectuada por la Comisión del nivel de costes de venta, generales y administrativos, así como de los costes de transporte interior, y solicitó un ajuste con respecto a las diferencias físicas del producto afectado entre el mercado interior y el de exportación. Estos ajustes solicitados por el productor exportador fueron rechazados, habida cuenta de que los cálculos se basaban en los datos relativos a los costes presentados por la empresa verificados durante la visita de inspección y de que la alegación relativa a las diferencias físicas no se había justificado.
(49)
En consecuencia, se confirma la metodología para determinar el valor normal, tal como se describe en los considerandos 39 a 48 del Reglamento provisional, y se aplicó a los tres productores exportadores recientemente incluidos en la muestra y al productor exportador al que se concedió el examen individual.
3. Precio de exportación
(50)
Tras las alegaciones de un productor exportador, se rectificaron determinados errores materiales relacionados con el uso ocasional de un tipo de cambio equivocado y la inclusión por error de determinadas ventas internas del grupo en el cálculo del dumping.
(51)
En el caso de un segundo productor exportador, se incluyeron en el cálculo del dumping las ventas a través de una empresa vinculada en la Unión.
(52)
Un productor exportador recientemente incluido en la muestra alegó que debían añadirse a los precios de exportación los beneficios que había recibido en el marco de los regímenes de subvenciones DEPB y DDS.
(53)
Otro productor exportador recientemente incluido en la muestra notificó los beneficios que había recibido en el marco del régimen de subvenciones DDS como imputaciones negativas de precio, con lo que incrementó artificialmente los precios de exportación.
(54)
La Comisión analizó el comportamiento de los precios de ambas empresas en el mercado de la Unión y, de esta manera, llegó a sus conclusiones, que son consecuencia de la aplicación del artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base y, por tanto, no necesitan ningún nuevo ajuste. Por consiguiente, se rechazó la alegación de la primera empresa y no se tuvo en cuenta la imputación notificada por la segunda empresa.
(55)
Un productor exportador recientemente incluido en la muestra alegó que debían corregirse al alza sus precios de exportación con el fin de adaptarlos a sus precios interiores, ya que las ventas interiores se efectuaban con una marca propia, con lo que se obtenían precios más elevados. Sin embargo, esta empresa no pudo demostrar que las facturas en las que basaba su alegación se referían realmente a ventas de una marca, por lo que se rechazó la alegación.
(56)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 50 a 52 del Reglamento provisional.
4. Comparación
(57)
Un productor exportador alegó que, dado que se eliminaron todos los NCP para la determinación de su coste de producción, los precios de exportación debían tratarse de la misma manera y debería haberse utilizado un único precio de exportación para la comparación del valor normal.
(58)
La Comisión tenía como objetivo en su investigación obtener datos sobre costes y precios de exportación a partir de los NCP, pero no obtuvo de la empresa afectada las conciliaciones necesarias que habrían permitido determinar unos costes de producción fiables a partir de los NCP. Aun así, la investigación no encontró ninguna deficiencia con los niveles de precios de exportación notificados por NCP, por lo que no habría sido apropiado aplicar el artículo 18 del Reglamento de base para la determinación de los precios de exportación reales. Dado que la Comisión no cree que sea apropiado reducir el nivel de detalle de los precios notificados en comparación con los estándares de la investigación a fin de realizar una comparación equitativa, se rechazó esta alegación.
(59)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 53 a 55 del Reglamento provisional.
5. Márgenes de dumping
(60)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, se comparó el valor normal medio ponderado establecido para el producto similar con el precio de exportación medio ponderado del producto afectado con respecto a cada empresa incluida en la muestra.
(61)
De conformidad con el artículo 9, apartado 6, del Reglamento de base, debido a la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base a dos de los tres productores exportadores inicialmente incluidos en la muestra, el margen de dumping de los productores exportadores que cooperaron no incluidos en la muestra se ha establecido a partir del margen de dumping medio del productor exportador inicialmente incluido en la muestra al que ya no se aplica el artículo 18 del Reglamento de base y las dos empresas recientemente incluidas en la muestra cuyos márgenes de dumping no son mínimos. Con arreglo a esto, el margen de dumping calculado para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra se estableció en el 8,4 %.
(62)
Por lo que respecta a todos los demás productores exportadores de la India, la Comisión determinó en primer lugar el grado de cooperación. A tal fin, se procedió a una comparación entre las cantidades totales de exportación indicadas en las respuestas del muestreo y las importaciones totales procedentes de la India según las estadísticas de importación de Eurostat. Puesto que el nivel de cooperación fue alto, el margen de dumping residual se fijó en el nivel del margen de dumping más elevado determinado para los productores exportadores incluidos en la muestra. Con arreglo a esto, el nivel de dumping a escala nacional se estableció en el 16,2 %.
(63)
De acuerdo con lo expuesto, los márgenes de dumping medios ponderados, expresados como porcentaje del precio cif en la frontera de la Unión, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping definitivo
GARG Inox
11,8 %
KEI Industries
7,0 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
Grupo Venus
11,6 %
Viraj Profiles
6,8 %
Empresas que cooperaron no incluidas en la muestra
8,4 %
Todas las demás empresas
16,2 %
D. INDUSTRIA DE LA UNIÓN
1. Industria de la Unión
(64)
Algunos usuarios cuestionaron el número de productores de la Unión, como se señala en el considerando 63 del Reglamento provisional. Alegan que el número de productores se evaluó erróneamente y que, en realidad, hay un número menor de productores presentes en el mercado de la Unión.
(65)
La Comisión señala que esta alegación no se sustenta en ninguna prueba. La Comisión ha verificado el número de productores de la Unión declarado en la denuncia tanto en el momento de la verificación de la legitimación como durante la investigación. La Comisión se puso en contacto con los 27 productores de la Unión conocidos con este fin. La investigación confirmó que 27 productores de la Unión fabricaban el producto similar en la Unión durante el período de investigación. Por consiguiente, se rechaza la alegación y se confirma el considerando 63 del Reglamento provisional
2. Producción de la Unión y muestreo de los productores de la Unión
(66)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 64 a 67 del Reglamento provisional.
E. PERJUICIO
1. Consumo de la Unión
(67)
Algunos usuarios alegaron que el análisis relativo al perjuicio debería haber ignorado los datos relativos a 2009, ya que la crisis financiera que se produjo ese año tuvo efectos distorsionadores, en particular en lo que respecta al consumo de la Unión. Sin embargo, aun cuando se excluyera del análisis el año 2009, todavía seguiría existiendo una tendencia creciente del consumo (+ 5 %), lo cual indica una mejora del mercado. Además, los efectos negativos de la crisis financiera ya se reconocen en el considerando 68 del Reglamento provisional. A falta de otras observaciones, se confirma el considerando 68 del Reglamento provisional.
2. Importaciones en la Unión procedentes del país afectado
(68)
El margen de dumping establecido para Macro Bars and Wires se encuentra por debajo del umbral mínimo previsto en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base. Por consiguiente, se considera que este productor exportador no ha realizado prácticas de dumping a tenor de lo establecido en el artículo 1, apartado 2, del Reglamento de base, durante el período de investigación. Por tanto, el volumen de sus importaciones se excluyó del volumen de las importaciones procedentes de la India para las que se ha establecido provisionalmente que han sido objeto de dumping. Un productor exportador, a saber, el grupo Venus, alegó que, por error, algunas transacciones se habían contabilizado dos veces. La Comisión estuvo de acuerdo con el productor exportador y ajustó el volumen total de importaciones objeto de dumping eliminando estas transacciones.
(69)
En consecuencia, se revisaron el volumen, la cuota de mercado y el precio medio de las importaciones objeto de dumping.
(70)
Volumen y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping:
2009
2010
2011
PI
Volumen
15 826
27 291
34 494
33 252
Índice (2009 = 100)
100
172
218
210
Cuota de mercado
12,0 %
14,6 %
17,6 %
16,9 %
Índice (2009 = 100)
100
121
146
140
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
(71)
Macro Bars and Wires exportó cantidades limitadas del producto afectado durante el período de investigación y las operaciones del grupo Venus anteriormente mencionadas también representaban cantidades limitadas, de modo que el hecho de deducir estos volúmenes de importación del volumen total de las importaciones objeto de dumping procedentes de la India no provocará cambios significativos en las tendencias descritas en los considerandos 69 y 71 del Reglamento provisional. Por lo tanto, se confirman esos considerandos del Reglamento provisional.
(72)
Precio medio de las importaciones objeto de dumping:
2009
2010
2011
PI
Precio medio
2 380
2 811
3 259
3 207
Índice (2009 = 100)
100
118
137
135
Fuente: Eurostat y respuestas al cuestionario.
(73)
El ajuste del volumen de las importaciones objeto de dumping no desemboca en ningún cambio significativo de los precios medios de las importaciones indias objeto de dumping ni de los cálculos del margen de subcotización. El margen de subcotización medio ponderado es del 15 %, lo que confirma la conclusión del Reglamento provisional.
(74)
Un productor exportador indio alegó que los precios de venta en la Unión parecían muy poco plausibles y que probablemente estaban distorsionados. Sin embargo, se subraya que los precios utilizados en los cálculos de subcotización fueron el resultado de la información recogida y verificada durante las investigaciones in situ en los locales de los productores de la Unión incluidos en la muestra.
(75)
Se confirman las conclusiones obtenidas de las constataciones descritas en los considerandos 75 a 77 del Reglamento provisional.
3. Situación económica de la industria de la Unión
(76)
Algunas partes alegaron que los resultados obtenidos por la industria de la Unión debían considerarse razonablemente positivos en el contexto de la crisis económica mundial y que, con la excepción de un indicador del perjuicio, a saber, la cuota de mercado, ninguno de los demás indicadores revelaban la existencia de un perjuicio.
(77)
Una parte alegó que los precios de venta medios de la industria de la Unión aumentaron en torno a un 34 %, mucho más que sus costes de producción, que se incrementaron un 13 % durante el mismo período. A este respecto, conviene señalar que al principio del período considerado, es decir, en 2009, la industria de la Unión vendía a un precio inferior a sus costes de producción, y solo consiguió vender por encima de sus costes de producción a partir de 2011.
(78)
La investigación puso de manifiesto que, si bien algunos indicadores de perjuicio, como los volúmenes de producción y la utilización de la capacidad, siguieron una tendencia positiva, o se mantuvieron estables -como el empleo-, algunos otros indicadores relativos a la situación financiera de la industria de la Unión -a saber, la rentabilidad, el flujo de caja, la inversión y el rendimiento de las inversiones- no siguieron una tendencia satisfactoria durante el período considerado. Mientras que el indicador relativo a las inversiones mejoró en 2010, bajó por debajo de las cifras de 2009 en 2011 y durante el período de investigación. Si bien es cierto que el rendimiento de las inversiones mejoró entre 2009 y 2011, alcanzando un 6,7 %, bajó de nuevo al 0,8 % durante el período de investigación. Del mismo modo, los indicadores relativos a la rentabilidad y al flujo de caja mejoraron hasta 2011, y empezaron a deteriorarse de nuevo durante el período de investigación. Por tanto, puede concluirse que la industria de la Unión empezó a mejorar después de 2009, pero posteriormente su recuperación se ralentizó por las importaciones objeto de dumping procedentes de la India.
(79)
A petición de una parte interesada, se confirma que los niveles de existencias establecidos en el considerando 100 del Reglamento provisional se referían a la actividad de las empresas de la Unión incluidas en la muestra.
(80)
La industria de la Unión alegó que el objetivo de margen de beneficio del 5 % establecido en la fase provisional era excesivamente bajo. La parte no justificó suficientemente sus afirmaciones. El considerando 95 del Reglamento provisional explica las razones que han justificado la elección de ese margen de beneficio y la investigación no reveló ninguna otra razón para modificarla. Por tanto, a efectos de las conclusiones definitivas, se mantiene el objetivo de beneficio del 5 %.
(81)
Un productor exportador alegó que las dificultades de la industria de la Unión se deben en gran medida a problemas estructurales y que, por tanto, el objetivo de margen de beneficio del 5 % no era realista.
(82)
Se recuerda que, según la jurisprudencia (8), las instituciones deben determinar el margen de beneficio que la industria de la Unión podría obtener de forma razonable en condiciones normales de competencia, en ausencia de importaciones objeto de dumping. En 2007, el margen de beneficio fue del 3,7 %; a partir de 2008, debido a la crisis económica y financiera, fue negativo. El denunciante alegó -y en la investigación se determinó- que las importaciones objeto de dumping empezaron a llegar al mercado de la Unión a partir de 2007, cuando el volumen de las importaciones aumentó de 17 727 toneladas en 2006 a 24 811 toneladas. Por consiguiente, no pudo establecerse el objetivo de margen de beneficio a partir del beneficio que cabía razonablemente esperar de los productores de la Unión del producto similar. Por tanto, tal como se explica en el considerando 95 del Reglamento provisional, la Comisión consideró apropiado utilizar el margen de beneficio del 5 % a partir de los beneficios reales observados en otras partes de la industria siderúrgica que no se han visto afectadas por importaciones objeto de dumping y subvencionadas, tal como se ha hecho en otras investigaciones recientes del producto similar en el mismo sector (9). Además, debe señalarse que, en cualquier caso, el margen de beneficio del 3,7 % observado en 2007 se considera demasiado bajo debido a la presencia y el incremento de las importaciones objeto de dumping. Por tanto, a efectos de las conclusiones definitivas, se mantiene el objetivo de beneficio del 5 %.
4. Conclusión sobre el perjuicio
(83)
Por consiguiente, la Comisión concluye que la industria de la Unión ha sufrido un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base. A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 78 a 105 del Reglamento provisional.
F. CAUSALIDAD
1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(84)
Un productor exportador alegó que en el Reglamento provisional no se había tenido en cuenta que la industria de la Unión podía beneficiarse del incremento del consumo desde 2009 y que la Comisión no puede suponer que la industria de la Unión podrá mantener su cuota de mercado de forma indefinida.
(85)
En respuesta a estos argumentos, cabe señalar que la investigación reveló que la cuota de mercado de las importaciones indias objeto de dumping aumentó a un ritmo más rápido que el consumo en el mercado de la Unión. El volumen de las importaciones indias objeto de dumping aumentó un 110 %, mientras que el consumo comunitario aumentó un 50 % durante el mismo período. Además, la investigación también puso de manifiesto que el precio indio medio se encontraba constantemente por debajo del precio medio de la industria de la Unión durante el mismo período, y durante el período de investigación se situó un 15 % por debajo del precio medio de la industria de la Unión. En consecuencia, si bien es cierto que la industria de la Unión se benefició en cierta medida del aumento del consumo y también pudo incrementar su volumen de ventas en un 40 %, no pudo mantener su cuota de mercado como cabía esperar en unas condiciones de mercado que estaban mejorando, y ello teniendo en cuenta la capacidad de producción sin utilizar de la industria de la Unión.
2. Efecto de otros factores
2.1. Importaciones que no han sido objeto de dumping
(86)
Durante el período considerado, la evolución de las importaciones y los precios que no han sido objeto de dumping es comparable a la de las importaciones y los precios que han sido objeto de dumping. Además, los precios de las importaciones objeto de dumping se encontraban fundamentalmente al mismo nivel que los precios de las importaciones que no han sido objeto de dumping, en concreto, los precios de las importaciones que no han sido objeto de dumping eran un 0,4 % inferiores de media. Además, el volumen de las importaciones que no han sido objeto de dumping representa menos del seis por ciento del total de las importaciones procedentes de la India y apenas algo más del uno por ciento de la cuota de mercado. Por consiguiente, la Comisión considera que el perjuicio provocado por las importaciones procedentes de la India que no han sido objeto de dumping no rompe el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de la India y el perjuicio material sufrido por la industria de la Unión durante el período de investigación.
2.2. Importaciones procedentes de terceros países
(87)
Dos productores exportadores indios y el Gobierno de la India reiteraron la alegación de que deberían haberse incluido en la investigación las importaciones de alambre de acero inoxidable originario de la República Popular China y de que se había subestimado el impacto que tenían las importaciones procedentes de la República Popular China en el mercado de la Unión y la industria de la Unión.
(88)
Tal como se menciona en el considerando 115 del Reglamento provisional, desde la fase inicial hasta ahora no se ha presentado ninguna prueba de la existencia de un dumping que cause un perjuicio a la industria de la Unión que pudiera haber justificado la apertura de una investigación antidumping de las importaciones originarias de la República Popular China. Por consiguiente, se rechaza la alegación de que debería haberse incluido a la República Popular China en la investigación por carecer de fundamento.
(89)
No obstante, las importaciones procedentes de la República Popular China mostraron una tendencia al alza durante el período considerado y alcanzaron una cuota de mercado del 8,3 % durante el período de investigación, como se indica en el considerando 113 del Reglamento provisional. Además, los precios de importación chinos eran inferiores a los precios de la industria de la Unión y de los productores exportadores indios en el mercado de la Unión. Por consiguiente, se investigó además si las importaciones procedentes de la República Popular China pudieron haber contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Unión y haber roto el nexo causal entre ese perjuicio y las importaciones indias objeto de dumping.
(90)
La información disponible en la fase provisional parecía indicar que la gama de productos representados por las importaciones chinas era diferente y que las gamas donde los productos chinos están presentes eran diferentes de las de los productos vendidos por la industria de la Unión, o incluso de las de los productos de origen indio vendidos en el mercado de la Unión.
(91)
Tras la publicación de la medida provisional, la Comisión recibió varias alegaciones en las que se señalaba la posibilidad de que las importaciones a bajo precio procedentes de China durante el período de investigación hubieran roto el nexo causal entre las importaciones indias objeto de dumping y el perjuicio material sufrido por la industria de la Unión.
(92)
Un análisis realizado tomando como base las estadísticas de importaciones correspondientes a los dos códigos NC sometidos a investigación reveló que el 29 % de las importaciones chinas correspondían al segmento inferior del mercado (código NC 7223 00 99). Esto explica en parte por qué, por término medio, los precios chinos son inferiores a los de la industria de la Unión y a los de los productores exportadores indios. Las estadísticas en lo que respecta al código NC 7223 00 99 también pusieron de manifiesto que los clientes de los productores chinos se hallaban en el Reino Unido, donde la industria de la Unión básicamente no fabrica el producto.
Precio medio (EUR/t)
2009
2010
2011
PI
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
72 230 099
765
1 458
1 472
1 320
Fuente: Eurostat.
(93)
Por lo que se refiere al código NC 7223 00 19, los análisis efectuados a partir de los NCP revelaron que tanto la industria de la Unión como los productores indios competían principalmente en el segmento superior del mercado, donde los precios podían ser hasta cuatro veces más elevados que los precios del segmento inferior correspondientes al mismo código NC (10). La investigación también puso de manifiesto que, por lo general, las variaciones de precios están relacionadas con el tipo de producto y el contenido de níquel.
(94)
En lo que respecta al nivel de precios de las importaciones procedentes de la República Popular China, cabe señalar que, a partir de 2009 y hasta el período de investigación, el precio medio de las importaciones chinas siguió siendo superior al de las exportaciones objeto de dumping del producto afectado procedentes de la India, como puede observarse en el cuadro que figura a continuación, que indica el precio medio de las exportaciones chinas correspondientes al código NC 7223 00 19.
Precio medio (EUR/t)
2009
2010
2011
PI
PI + 1
72 230 019
2 974
3 286
3 436
2 995
3 093
Fuente: Eurostat.
(95)
Durante el período de investigación, el precio medio de las importaciones chinas cayó por primera vez por debajo del de las importaciones indias objeto de dumping. Sin embargo, ese fenómeno resultó ser temporal, ya que el nivel de los precios chinos se incrementó el año siguiente al período de investigación y se situó de nuevo por encima de los precios indios.
(96)
Además, la comparación entre el volumen de las importaciones procedentes de la India y de la República Popular China reveló que, en cualquier momento durante el período considerado, y en particular durante el período de investigación, las importaciones procedentes de la República Popular China eran muy inferiores a las importaciones procedentes de la India. El volumen de las importaciones en lo que respecta a la República Popular China era, básicamente, menos de la mitad del total de las importaciones procedentes de la India.
(97)
Por tanto, aun cuando las importaciones procedentes de la República Popular China contribuyeron al perjuicio causado a la industria de la Unión, no podrían haber afectado a la situación de la misma hasta el punto de romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping procedentes de la India y el perjuicio sufrido por la industria de la Unión. Por consiguiente, se confirma el considerando 113 del Reglamento provisional.
2.3. Competencia de otros productores de la Unión
(98)
Una parte alegó que los malos resultados financieros de los productores de la Unión podrían derivarse de la competencia de otros productores de la Unión que no eran denunciantes o que no manifestaron su respaldo a la investigación cuando se inició el procedimiento.
(99)
La cuota de mercado de otros productores de la Unión evolucionó como sigue:
2009
2010
2011
PI
Ventas en la Unión de otros productores de la Unión (t)
34 926
55 740
55 124
55 124
Índice (2009 = 100)
100
160
158
158
Cuota de mercado de otros productores de la Unión
26,6 %
29,8 %
28,1 %
27,9 %
Fuente: Denuncia y respuestas en relación con la verificación de la legitimación.
(100)
Los productores de la Unión que no eran denunciantes y que no respaldaron explícitamente la investigación, representaban el 44 % de las ventas totales de la Unión indicadas en el considerando 86 del Reglamento provisional. Su volumen de ventas aumentó un 58 %, pasando de una estimación de 34 926 toneladas en 2009 a 55 124 toneladas durante el período considerado. Sin embargo, este crecimiento es relativamente modesto en comparación con el crecimiento de las importaciones objeto de dumping procedentes de la India durante el mismo período (+ 110 %). Además, la cuota de mercado de dichos productores de la Unión se mantuvo relativamente estable durante el período considerado, y no se halló ningún indicio de que sus precios fueran inferiores a los de los productores de la Unión incluidos en la muestra. Por lo tanto, se concluye que sus ventas en el mercado de la Unión no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria de la Unión.
3. Conclusión sobre la causalidad
(101)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 121 a 124 del Reglamento provisional.
G. INTERÉS DE LA UNIÓN
1. Consideraciones generales
(102)
A falta de otras observaciones, se confirma el considerando 125 del Reglamento provisional.
2. Interés de la industria de la Unión
(103)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 126 a 133 del Reglamento provisional.
3. Interés de los importadores no vinculados
(104)
A falta de otras observaciones, se confirman los considerandos 142 a 144 del Reglamento provisional.
4. Interés de los usuarios
(105)
Tras la imposición de las medidas provisionales, siete usuarios y una asociación de usuarios se pusieron en contacto con la Comisión y manifestaron su deseo de cooperar en la investigación. Tras su solicitud, se les enviaron cuestionarios en abril de 2013. Sin embargo, solo dos usuarios respondieron íntegramente al cuestionario y, globalmente, los usuarios que cooperaron representaron el 12 % del total de las importaciones procedentes de la India durante el período de investigación y el 2,5 % del consumo total de la Unión, mientras que empleaban a 32 personas en la fabricación de productos acabados que incorporan el producto afectado. Se reexaminó el impacto económico de las medidas sobre los usuarios con arreglo a los nuevos datos disponibles en las respuestas del cuestionario, y se visitó a dos usuarios para verificar la información facilitada.
(106)
Los usuarios alegaron que el nivel de rentabilidad del 9 % mencionado en el considerando 136 del Reglamento provisional era demasiado elevado y no era representativo de la industria de los usuarios. Tras la recepción de las respuestas al cuestionario adicional, se volvió a calcular la rentabilidad media de todos los usuarios que cooperaron, y se estableció en un 2 % del volumen de negocios.
(107)
También se constató que, por término medio, en lo que se refiere a los usuarios que cooperaron, las compras procedentes de la India representaban el 44 % del total de las compras del producto afectado, y que la India era la fuente exclusiva de suministro de dos usuarios que cooperaron. Durante el período de investigación, el volumen de negocios del producto que incorpora el producto afectado representaba por término medio un 14 % del volumen de negocios total de los usuarios que cooperaron.
(108)
En el supuesto más desfavorable para el mercado de la Unión, es decir, que no pueda repercutirse sobre la cadena de distribución ningún posible incremento de precio y que los usuarios sigan abasteciéndose en la India con los volúmenes anteriores, el impacto del derecho sobre la rentabilidad de los usuarios, obtenida a partir de actividades en las que se utilicen o que incorporen el producto afectado, supondría una disminución hasta el punto en el que los usuarios tendrían pérdidas, alcanzando una rentabilidad (negativa) de - 0,6 %.
(109)
La Comisión reconoce que, a nivel individual, la repercusión a corto y medio plazo será más importante para aquellos usuarios que adquieren la totalidad de sus importaciones en la India. Sin embargo, estos son relativamente poco numerosos (dos de los usuarios que cooperaron). Además, si su productor indio coopera, tienen la posibilidad de solicitar la devolución de los derechos con arreglo al artículo 11 del Reglamento de base, siempre que se den todas las condiciones para este tipo de devolución.
(110)
Algunos usuarios volvieron a insistir en que les preocupaba la posibilidad de que las medidas afectaran a determinados tipos de alambres que no se producen en Europa, a saber, los tipos incluidos en la denominada «serie 200», como se describe en el considerando 139 del Reglamento provisional. Según los usuarios, la ausencia de producción en la Unión se debe a la escasa demanda y a la especificidad del proceso de producción.
(111)
Sin embargo, la investigación puso de manifiesto que la industria de la Unión produce este tipo de alambre de acero inoxidable y que representa una parte limitada del mercado de la Unión. Asimismo, como alternativa, los usuarios tienen la posibilidad de abastecerse en países no sujetos a medidas antidumping o antisubvenciones. Además, otros tipos de productos de alambre de acero inoxidable pueden utilizarse para los mismos fines. Por tanto, la imposición de las medidas no puede tener un impacto significativo en el mercado de la Unión ni sobre estos usuarios. Por tanto, se rechaza esta alegación.
(112)
Algunos usuarios han hecho referencia a que el plazo de entrega del producto similar de los productores de la Unión es más largo que el tiempo de entrega del producto afectado procedente de la India. No obstante, la posibilidad que tienen los operadores comerciales de almacenar los productos y de poder suministrarlos con rapidez no socava la prueba de los efectos negativos de las importaciones objeto de dumping. En consecuencia, tiene que rechazarse esta alegación.
(113)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, aun cuando es posible que las medidas sobre las importaciones procedentes de la India afecten negativamente en mayor medida a unos usuarios que a otros, se considera que, en conjunto, el mercado de la Unión se beneficiará de la imposición de las medidas. En particular, se considera que el restablecimiento de unas condiciones comerciales justas en el mercado de la Unión permitiría a la industria de la Unión ajustar sus precios al coste de producción, mantener la producción y el empleo, recuperar la cuota de mercado que había perdido anteriormente y beneficiarse de un aumento de las economías de escala. Esto haría posible que la industria alcanzara unos márgenes razonables de beneficio que le permitan operar eficientemente a medio y largo plazo. Paralelamente, la industria mejoraría su situación financiera global. Además, la investigación puso de manifiesto que las medidas tendrían un impacto global limitado sobre los usuarios y los importadores no vinculados. Se concluye, por tanto, que el beneficio global de las medidas parece superar a los efectos sobre los usuarios del producto afectado en el mercado de la Unión.
5. Conclusión sobre el interés de la Unión
(114)
Teniendo en cuenta lo anterior, se confirma la evaluación establecida en los considerandos 145 y 146 del Reglamento provisional.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(115)
Para un productor exportador, se ajustó a la baja el cálculo de la eliminación del perjuicio como consecuencia de su alegación de que se habían cometido errores materiales al confundir el tipo de cambio para determinadas transacciones y por la inclusión en el cálculo de transacciones internas al grupo. No habiéndose recibido más observaciones, se confirma lo expuesto en los considerandos 148 a 151 del Reglamento provisional.
(116)
Ese mismo productor exportador alegó que las exportaciones indias a la Unión están destinadas a mayoristas y que las ventas de la industria de la Unión en el mercado de la Unión se destinan a usuarios finales, por lo que la Comisión no había realizado la comparación en la fase comercial apropiada. Sin embargo, la investigación demostró que los productores exportadores indios venden a ambas categorías de clientes y que compiten con los productores de la Unión por la misma categoría de clientes.
2. Conclusión relativa al nivel de eliminación del perjuicio
(117)
No se calculó ningún margen individual de perjuicio para Macro Bars and Wires puesto que el margen antidumping definitivo de esta empresa se hallaba en el nivel mínimo, tal como se ha indicado en el considerando 51.
(118)
Se confirma el método utilizado en el Reglamento provisional.
3. Medidas definitivas
(119)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, debe establecerse un derecho antidumping definitivo en un nivel suficiente para eliminar el perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping teniendo en cuenta el margen de subvención impuesto por el Reglamento (UE) no 419/2013 de la Comisión.
(120)
Por consiguiente, los tipos de derecho antidumping se establecieron comparando los márgenes de perjuicio con los márgenes de dumping, teniendo en cuenta al mismo tiempo los márgenes de subvención, para lo cual se descontaron en su totalidad del margen de dumping pertinente. En consecuencia, los tipos de derecho antidumping definitivos son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping
Derecho compensatorio
Margen de perjuicio
Tipo del derecho antidumping definitivo
GARG Inox
11,8 %
3,4 %
22,6 %
8,4 %
KEI Industries
7,0 %
0,0 %
41,9 %
7,7 %
Macro Bars and Wires
0,0 %
3,4 %
30,3 %
0,0 %
Nevatia Steel & Alloys
4,1 %
3,4 %
23,8 %
0,7 %
Raajratna Metal Industries
16,2 %
3,7 %
17,2 %
12,5 %
Grupo Venus
11,6 %
3,0 %
23,4 %
8,6 %
Viraj Profiles Vpl. Ltd.
6,8 %
0,0 %
32,1 %
6,8 %
Empresas que cooperaron no incluidas en la muestra
8,4 %
3,4 %
23,7 %
5,0 %
Todas las demás empresas
16,2 %
3,7 %
41,9 %
12,5 %
(121)
Los tipos del derecho antidumping de cada empresa especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, pues, la situación constatada durante la investigación con respecto a dichas empresas. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios de la India y fabricados por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada expresamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y deben estar sujetos al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(122)
Un productor exportador de la India ofreció un compromiso relativo a los precios conforme con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento de base.
(123)
En los últimos años, el producto afectado ha mostrado una considerable inestabilidad de los precios y, por tanto, no es adecuado para un compromiso de precios fijos. Con el fin de resolver el problema, el productor exportador indio ofreció una cláusula de indexación basada en los costes de la materia prima. Cabe señalar, a este respecto, que no pudo determinarse ningún vínculo directo y preciso entre la fluctuación de los precios y la del índice y que, por tanto, la indexación no se considera adecuada. Por otra parte, la investigación estableció la existencia de diferentes tipos del producto afectado, que no se distinguen fácilmente y que presentan diferencias de precios considerables.
(124)
Además, el productor exportador produce una gama de productos de acero inoxidable y puede vender estos productos a clientes habituales en la Unión Europea a través de empresas comerciales vinculadas. Esto crearía un riesgo grave de compensación cruzada y dificultaría enormemente el seguimiento efectivo del compromiso.
(125)
Teniendo en cuenta lo anterior, la Comisión concluyó que el compromiso no podía aceptarse.
(126)
Toda solicitud de aplicación de un tipo de derecho antidumping para una empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (11) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación, vinculada, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. Si procede, el Reglamento por el que se imponen derechos antidumping definitivos se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
4. Percepción definitiva de los derechos antidumping provisionales
(127)
Habida cuenta de la magnitud de los márgenes de dumping constatados y a la luz del nivel de perjuicio causado a la industria de la Unión, se considera necesario percibir de manera definitiva los importes garantizados mediante el derecho antidumping provisional, establecido por el Reglamento provisional, a razón del importe de los derechos definitivos establecidos.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de alambre de acero inoxidable con un contenido en peso:
-
de níquel superior o igual al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de níquel superior o igual al 28 % pero inferior o igual al 31 % en peso y un contenido de cromo superior o igual al 20 % pero inferior o igual al 22 % en peso,
-
de níquel inferior al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de cromo superior o igual al 13 % pero inferior o igual al 25 % en peso y un contenido de aluminio superior o igual al 3,5 % pero inferior o igual al 6 % en peso,
originario de la India, actualmente clasificado con los códigos NC 7223 00 19 y 7223 00 99.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en frontera de la Unión, no despachado de aduana, del producto descrito en el apartado 1 y fabricado por las empresas que figuran a continuación será el siguiente:
Empresa
Derecho (%)
Código TARIC adicional
Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra
8,4
B931
KEI Industries Ltd, New Delhi
7,7
B925
Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
0,0
B932
Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
0,7
B933
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat
12,5
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra
8,6
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharashtra
8,6
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra
8,6
B779
Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra
6,8
B780
Empresas enumeradas en el anexo
5,0
B781
Todas las demás empresas
12,5
B999
3. Salvo que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
En el caso de que un productor exportador de la India aporte pruebas suficientes a la Comisión de que
a)
no ha exportado los productos descritos en el artículo 1, apartado 1, originarios de la India durante el período de investigación (1 de abril de 2011 a 31 de marzo de 2012);
b)
ni está vinculado a ningún exportador o productor sujeto a las medidas impuestas por el presente Reglamento;
c)
ni ha exportado realmente los productos afectados ni ha contraído una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Unión después del final del período de investigación,
el artículo 1, apartado 2, podrá modificarse añadiendo el nuevo productor exportador a la lista del anexo.
Artículo 3
Se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales de conformidad con el Reglamento (UE) no 418/2013 de la Comisión sobre las importaciones de alambre de acero inoxidable con un contenido en peso:
-
de níquel superior o igual al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de níquel superior o igual al 28 % pero inferior o igual al 31 % en peso y un contenido de cromo superior o igual al 20 % pero inferior o igual al 22 % en peso,
-
de níquel inferior al 2,5 %, distinto del alambre con un contenido de cromo superior o igual al 13 % pero inferior o igual al 25 % en peso y un contenido de aluminio superior o igual al 3,5 % pero inferior o igual al 6 % en peso,
originario de la India, actualmente clasificado con los códigos NC 7223 00 19 y 7223 00 99. Los importes garantizados por encima de los tipos definitivos del derecho antidumping serán liberados.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 5 de noviembre de 2013.