РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/494 НА КОМИСИЯТА
от 9 юли 2014 година
относно мерките SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), приведени в действие от Словения в полза на Adria Airways d.d.
(нотифицирано под номер C(2014) 4543)
(само текстът на словенски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на помощта SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С уведомление SANI № 5628 от 11 март 2011 г., заведено като получено на същия ден, Словения уведоми Комисията относно отпускането на помощ за оздравяване на предприятието Adria Airways d.d. (наричано по-нататък „Adria“ или „дружеството“) под формата на държавна гаранция и на кредит при облекчени условия в размер на 6,2 млн. евро.
(2)
Словения предостави допълнителна информация с писма от 31 март 2011 г. и 12 април 2011 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 29 април 2011 г., на което не бе получен отговор от словенските органи. На 13 юли 2011 г. бе проведена среща със словенските органи и техните консултанти, на която бе обяснено на Комисията, че помощта за оздравяване, за която е изпратено уведомление, няма да бъде достатъчна с оглед на неблагоприятното финансово състояние на дружеството и че Словения планира да направи капиталова инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria. Словения оттегли уведомлението си за помощта за оздравяване на 1 август 2011 г.
(3)
Вследствие на получена от Словения информация, че на 30 септември 2011 г. тя все пак е извършила капиталовата инжекция, посочена по-горе, Комисията реши да продължи предварителното си разследване ex officio и поиска допълнителна информация с писма от 12 септември 2011 г., 28 ноември 2011 г. и 17 април 2012 г., на които Словения отговори с писма от 11 октомври 2011 г., 27 декември 2011 г., 13 януари 2012 г. и 18 май 2012 г. Освен това Словения изпрати меморандум, изготвен от законните представители на Adria, по електронна поща на 7 ноември 2012 г.
(4)
По искане на Словения на 12 юли 2012 г. бе проведена среща с участието на представители на Adria и държавния холдинг PDP (2), който е един от акционерите на Adria. На тази среща Словения и представителите на Adria и PDP представиха разяснения и аргументи по отношение на разглежданите мерки.
(5)
С писмо от 20 ноември 2012 г. Комисията уведоми Словения, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта (наричано по-нататък „решението за откриване“). Словения представи мнение относно решението за откриване с писмо от 21 януари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 5 март 2013 г., на което Словения отговори на 19 април 2013 г. Словения предостави допълнителна информация на 16 септември 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация от Словения с писмо от 6 ноември 2013 г., на което Словения отговори на 4 декември 2013 г., както и на 6 и 17 януари 2014 г. Срещи със словенските органи и техните законни представители се състояха на 25 март и 5 декември 2013 г. и на 8 януари 2014 г.
(6)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3) на 8 март 2013 г. Комисията прикани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мерките.
(7)
На 8 април 2013 г. в Комисията постъпи становището на една заинтересована страна, Ryanair. Тя го изпрати на Словения, на която бе предоставена възможност за отговор; нейното мнение беше получено с писмо от 13 май 2013 г.
2. ПАЗАРЪТ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАНСПОРТ НА СЛОВЕНИЯ
(8)
Adria е националният въздушен превозвач на Словения и основната авиокомпания на летище Любляна. През 2011 г. дружеството е транспортирало 73,4 % от пътниците, които летят през летище Любляна, а впоследствие тази цифра е спаднала на 71,3 % през 2012 г. и на 69,8 % през 2013 г. (4)
(9)
Въпреки че присъствието на нискотарифни превозвачи в Словения е ограничено (easyJet обслужва само един маршрут от Любляна, а Wizz Air обслужва два), те са поели 12,6 % от пътниците на обществения транспорт през 2013 г. (5) Понастоящем има още пет други конкуренти, които извършват полети от Любляна до техните основни възлови летища, а именно Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines и Air Serbia.
3. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(10)
Adria е голямо предприятие с приблизително 450 служители. През 2013 г. то има оборот от 142,3 млн. евро и загуби в размер на 3 млн. евро (по оценки). То има флот от 11 самолета, главно регионални реактивни самолети. Понастоящем дяловете на Adria са собственост inter alia на Република Словения - 69,9 %, на Bank Assets Management Company (BAMC) (на което бяха прехвърлени някои активи от Nova Ljubljanska Banka d.d. (6), наричано по-нататък „NLB“) - 19,6 %, на ABANKA d.d. - 4,7 %, и на PDP - 2,1 %.
(11)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. За допълнителни данни относно финансовото състояние на Adria в периода между 2007 и 2011 г. вж. раздел 7.1 по-долу.
(12)
На 1 август 2012 г. Словения, заедно с PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d. и Unicredit Bank of Slovenia d.d., започна процеса на приватизация на Adria, като отправи покана за представяне на оферти за 74,87 % от дяловете на дружеството. На тази дата Агенцията за управление на капиталови активи на Република Словения (Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia, AUKN) публикува публична покана към инвеститорите за изразяване на интерес с необвързващ характер в рамките на процеса на продажба на мажоритарен пакет акции на дружеството (7). Изглежда обаче тази процедура е била отменена и процедурата за приватизация на Adria ще бъде стартирана наново на по-късен етап.
4. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ПЛАНА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
4.1. Мярка 1: увеличението на капитала от 2007 г.
(13)
Считано от 31 декември 2006 г. капиталът на Adria има следната акционерна структура:
Таблица 1
Акционерна структура на Adria преди увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Други (включително акционери физически лица)
3,2
(14)
На 19 февруари 2007 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 10,9 млн. евро. Фондът KAD, който е 100 % собственост на държавата, записа приблизително 99,6 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 5 април 2007 г.
(15)
Заплатената цена беше 27 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] (11) г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2006 г.
(16)
Вследствие на увеличението на капитала от 2007 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 2
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2007 г.
Име
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Други (включително акционери физически лица)
1,8
4.2. Мярка 2: увеличението на капитала от 2009 г.
(17)
На 13 януари 2009 г. управителният съвет на Adria реши да увеличи капитала на дружеството чрез емитиране на нови акции. В резултат на това капиталът на Adria бе увеличен с 2,36 млн. евро. Фондът KAD записа приблизително 99,5 % от увеличението, а останалите бяха записани от акционери физически лица. Всички акции бяха записани до 20 юли 2009 г.
(18)
Заплатената цена беше 22 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец септември 2008 г.
(19)
Вследствие на увеличението на капитала от 2009 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 3
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2009 г.
Име
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Други (включително акционери физически лица)
2,9
4.3. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(20)
На 2 септември 2010 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 2,5 млн. евро. Холдингът PDP (наследник на KAD и SOD) записа приблизително 80 % от увеличението. Две частни туристически агенции, Kompas d.d. и Palma d.o.o., записаха останалите 20 % (по 10 % всяка). Всички акции бяха записани до 1 октомври 2010 г.
(21)
Заплатената цена беше 12 EUR на акция. Според доклад за оценка от […] г. стойността на акциите е определена на […] EUR за една акция към месец юни 2009 г.
(22)
В следствие на увеличението на капитала от 2010 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 4
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2010 г.
Име
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Други (включително акционери физически лица)
2,4
4.4. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(23)
На 21 септември 2011 г. на събрание на акционерите на Adria бе решено да се увеличи капиталът на дружеството с 69,7 млн. евро. Република Словения записа 49,5 млн. евро, а PDP - 0,5 млн. евро, и двете суми в налични средства. Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) бе осъществена под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: а) 13,83 млн. евро от NLB, б) 3,35 млн. евро от Abanka Vipa d.d., в) 1,24 млн. евро от Unicredit Bank of Slovenia d.d., и г) 1,28 млн. евро от Hypo Alpe-Adria Bank d.d. Увеличението на капитала бе осъществено на 30 септември 2011 г.
(24)
Договорената цена е била 1 EUR за акция - позволеният от словенското законодателство минимум. Не е бил изготвен доклад за оценка.
(25)
Вследствие на увеличението на капитала от 2011 г. собствеността на капитала на Adria е, както следва:
Таблица 5
Акционерна структура на Adria след увеличението на капитала от 2011 г.
Име
%
Република Словения
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Други (включително акционери физически лица)
0,1
Планът за преструктуриране от септември 2011 г.
(26)
Според Словения държавата, PDP и банките са взели решение за участие в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на план от септември 2011 г., озаглавен „Програма за финансово преструктуриране и преструктуриране на стопанската дейност“ (наричана по-нататък „планът за преструктуриране“). Този план включва необходимите мерки за финансово преструктуриране и преструктуриране на дейността на Adria, които ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Видно е, че планът е написан с цел уведомяване относно помощ за преструктуриране, тъй като в него присъстват понятия като „собствен принос“ и „нарушаване на конкуренцията“, които обикновено не се срещат в бизнес план.
(27)
Според първоначално представения план за преструктуриране Adria ще постигне жизнеспособност през 2013 г. (базов и оптимистичен сценарий) или 2014 г. (песимистичен сценарий). Също така, според първоначално представения план за преструктуриране затрудненията на Adria произтичат от: а) […].
(28)
В първоначално представения план за преструктуриране са установени набор от мерки, насочени към преструктуриране на Adria и възстановяване на жизнеспособността на дружеството: а) […].
(29)
Също така според първоначално представения план за преструктуриране увеличението на капитала от 2011 г. в размер на 69,7 млн. евро ще покрие отрицателната стойност на собствения капитал на Adria в размер на […] EUR, погасяването на задължения в размер на […] EUR ([…] EUR просрочени задължения към доставчици и […] EUR за предсрочно погасяване на банкови заеми) и финансирането на мерки за преструктуриране в размер на […] EUR.
(30)
От друга страна, общите разходи за преструктуриране ще възлязат на […] EUR, които са частично финансирани от капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро, направена от словенската държава и PDP. Участието на Adria в разходите за неговото преструктуриране („собствен принос“) ще възлиза на […] EUR от замяната на банкови заеми срещу дялов капитал (19,7 млн. евро), […]. На последно място, в първоначално представения план за преструктуриране продажбата на AAT и отмяната на редовни маршрути се разглеждат като компенсаторни мерки.
(31)
С оглед на съмненията, изразени от Комисията в решението за откриване, Словения представи редица актуализации на плана за преструктуриране. По-специално, планът за преструктуриране в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Допълнителните мерки за преструктуриране, заедно с тяхното финансово отражение за 2014 и 2015 г., са следните: а) […].
4.5. Мярка 5: придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. през 2010 - 2011 г.
(32)
През 2010 г. е учредено AAT, дъщерно дружество 100 % собственост на Adria. Дотогава то е вътрешно подразделение за поддръжка на Adria, известно като SVL. AAT осъществява дейност в сектора на поддържане на въздухоплавателни средства за Adria и други клиенти.
(33)
В периода от ноември 2010 г. до март 2011 г. PDP и Aerodrom Ljubljana - мажоритарен държавен управител на летище Любляна - придобиха от Adria съответно 52,3 % и 47,7 % в AAT на два етапа. На първия етап PDP купи дял в AAT в размер на 18,24 % под формата на 2 676 346 привилегировани акции без право на глас на стойност 1 EUR на акция. По същото време Aerodrom Ljubljana придоби дял от 31,16 % в AAT (4 570 881 акции) чрез преобразуване на дълг в привилегировани акции без право на глас за сума от приблизително 4,6 млн. евро. На втория етап, в началото на 2011 г., Adria продаде останалите свои акции в AAT както следва: PDP придоби 5 000 000 обикновени акции на стойност 1 EUR за акция и увеличи дела си в дружеството на 52,33 %, докато Aerodrom Ljubljana увеличи дела си в AAT на 47,67 %, като преобразува 2,2 млн. евро вземания от Adria.
(34)
Следователно общата цена възлиза на 14,7 млн. евро, т.е. 1 EUR на акция. В доклад за оценка от април 2010 г. стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро към месец декември 2009 г.
5. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(35)
На 20 ноември 2012 г. Комисията реши да открие официалната процедура по разследване. Предварителното становище на Комисията в решението за откриване беше, че към момента на прилагане на установените мерки, или поне от 2008 г. нататък, Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение. Комисията също така изрази съмнения по отношение на петте разглеждани мерки и достигна до предварителното заключение, че при всички тях е налице държавна помощ.
(36)
По отношение на мерки 1 и 2 в решението за откриване Комисията изразява мнението, че словенската държава е упражнила видимо и пряко влияние върху KAD и достигна до предварителното заключение, че участието на KAD в увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. е осъществено с държавни ресурси и може да бъде приписано на Словения. Макар че действителната цена, платена за акциите от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка, Комисията изрази съмнение дали докладите са отчели значителния период от време, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяването на капиталовата инжекция. Като има предвид, че по това време KAD е мажоритарен съдружник в Adria, Комисията счита, че увеличенията на капитала от 2007 г. и 2009 г. са били насочени към финансиране на съществуваща инвестиция на KAD в дружество, което би могло да се счита за предприятие в затруднение.
(37)
При прегледа на мярка 3 Комисията отбеляза, че PDP е наследник на KAD и SOD, чиито действия според предварителната оценка на Комисията могат да бъдат приписани на държавата. Освен това Комисията подчерта факта, че словенската държава притежава непряко 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU (100 % държавно предприятие за управление на активи)), като елемент, даващ основание да се припише отговорност на държавата, и се позова на някои косвени доказателства за приписване на отговорност на държавата по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine (14). Както при мерки 1 и 2, макар действителната цена, платена за акциите от PDP, да е под определената стойност в доклада за оценка, Комисията изрази съмнения дали докладът е отчел значителния период от време от 15 месеца, изтекъл от момента, когато е направена оценката на акциите, до момента на осъществяване на капиталовата инжекция. Комисията също така застъпи предварителното становище, че участието в капиталовата инжекция от 2010 г. на две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) заедно с PDP само по себе си не е достатъчно, за да разсее съмненията на Комисията за възможно предимство в полза на Adria (15).
(38)
Във връзка с мярка 4 Комисията отбеляза, че за инвестицията на Словения явно са използвани държавни ресурси, и потвърди предварителното си заключение, че за действията на PDP носи отговорност държавата. Комисията също така изрази съмнения относно участието на NLB в мярка 4, което изглежда може да бъде приписано на държавата предвид факта, че а) по това време NLB е била мажоритарна собственост на държавата, б) държавата е имала мнозинството от гласовете в управителния съвет и надзорния съвет на банката, и в) публични органи могат да упражняват влияние върху поведението на банка, контролирана от държавата.
(39)
При оценката на това дали мярка 4 води до неправомерно избирателно предимство в полза на Adria, Комисията отбелязва в решението за откриване, че фактът, че банките се съгласяват на замяна на дълг срещу дялов капитал само в случай че държавата направи капиталова инжекция в Adria, и по-специално различният характер на приноса на държавата и PDP в сравнение с приноса на банките (замяна на дълг срещу дялов капитал), е достатъчен, за да възникнат основателни съмнения дали увеличението на капитала от 2011 г. е било pari passu. Комисията отбелязва също така, че за разлика от предишните увеличения на капитала, капиталовото увеличение от 2011 г. е било извършено без доклад за оценка.
(40)
По отношение на твърденията на словенските органи, че те са взели решение за участие в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г., Комисията отбеляза, че планът за преструктуриране по принцип не е бил достатъчен за удовлетворяване на критериите на частен инвеститор, тъй като някои от прогнозите на плана за преструктуриране изглежда са се основавали на несигурни или неясни допускания. Освен това Комисията подчерта, че частен инвеститор би взел предвид риска предходните увеличения на капитала да са съставлявали незаконна държавна помощ и би оценил отражението на риска от възможно нареждане за възстановяване от страна на Комисията върху рентабилността на инвестицията. На последно място, Комисията отбеляза, че банките може да са взели решение за участие в капиталовата инжекция поради интереса, показан към Adria от Словения, много преди датата, на която е взето решението за увеличение на капитала от 2011 г.
(41)
Във връзка с мярка 5 Комисията потвърди своето предварително становище, че за действията на PDP носи отговорност държавата и че са използвани държавни ресурси. По отношение на Aerodrom Ljubljana Комисията достигна до същото предварително заключение с оглед на факта, че то вече е било мажоритарна държавна собственост към момента на придобиване на AAT. Комисията счита също, че е малко вероятно публичните органи да не са участвали във важните решения, вземани от Aerodrom Ljubljana - управителят на летище Ljubljana, поради стратегическото значение на летището за страната като основен входен терминал за международни полети.
(42)
Предвид факта, че първият етап от придобиването на акции в AAT се е състоял непосредствено след увеличението на капитала от 2010 г., Комисията е на мнение, че двете мерки не трябва да се оценяват поотделно, а като част от по-голяма операция, насочена към подпомагане на Adria. При прегледа на доклада, в който е определена стойността на акциите на ATT, Комисията отбеляза, че в него AAT е оценено като част от подразделението за поддръжка на Adria (по това време това е SVL) и при оценяване на стойността на AAT са взети предвид полезните взаимодействия, произтичащи от това. Въпреки това Комисията счита, че докладът е трябвало да оцени стойността на SLV/AAT като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата, тъй като през 2010 г. AAT е отделено от Adria и продадено като отделно предприятие. Освен това Комисията изрази загриженост относно значителния период от време между момента на оценката и момента на продажба на акциите на AAT.
(43)
Комисията също така изрази съмнения относно съвместимостта с вътрешния пазар на петте разглеждани мерки, по-специално поради факта, че Словения не е представила всички възможни основания за съвместимост.
(44)
С оглед на естеството на разглежданите мерки и факта, че Adria би могло да се счита за предприятие в затруднение към момента на привеждане в действие на мерките, Комисията отбеляза, че съвместимостта на мерките може да се оценява само съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, и по-специално в контекста на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (16) (наричани по-нататък „Насоките за ОиП“). Комисията отбеляза първо, че условията за помощ за оздравяване, установени в раздел 3.1 от Насоките за ОиП, изглежда не са изпълнени. Във връзка с помощта за преструктуриране, определена в раздел 3.2 от Насоките за ОиП, Комисията подчерта, че установените мерки са предоставени преди Комисията да бъде уведомена и в отсъствието на надежден план за преструктуриране, който удовлетворява условията, установени в Насоките за ОиП - обстоятелство, което само по себе си ще бъде достатъчно, за да се изключи съвместимост на мерките с вътрешния пазар (17).
(45)
Комисията също така изрази съмнения относно плана за преструктуриране, тъй като той не се оказва достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, защото някои от неговите прогнози се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни допускания. Комисията също така не е убедена дали компенсаторните мерки, предвидени в плана за преструктуриране, може да се считат за подходящи и/или достатъчни, предвид това, че те се оказват необходими за възстановяване на жизнеспособността на Adria. Що се отнася до продажбата на AAT, тя се е състояла няколко месеца преди одобряването на плана за преструктуриране, в края на 2010 г. и началото на 2011 г. - момент, когато Adria очевидно наложително се нуждае от финансиране. Също така отмяната на редовни маршрути не се оказва приемлива като компенсаторна мярка, предвид това, че в плана за преструктуриране повечето от тези маршрути (27 от 31) са посочени като губещи и във всички случаи тяхното закриване ще бъде необходимо за осигуряване на жизнеспособността на дружеството. Комисията също така изрази съмнения относно това дали предложеният собствен принос от Adria в размер на […] EUR е изцяло приемлив, по-специално защото не е ясно дали сумите от продажбата на AAT и замяната на банкови заеми срещу дялов капитал може да се отчитат като собствен принос. Като се има предвид, че Adria изглежда е в затруднено положение към момента на привеждане в действие на мерките и че предприятията в затруднение могат да получат само помощ за оздравяване и/или преструктуриране, Комисията изрази съмнения и относно това дали принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ ще бъде спазен, особено по отношение на увеличението на капитала от 2011 г.
6. МНЕНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА
6.1. Мнения от Словения
(46)
В своите мнения относно решението на Комисията за откриване на процедура Словения твърди, че мерки 1, 2 и 3 не включват държавна помощ, тъй като не може да се счита, че за решенията на KAD и PDP отговорност носи държавата. По-специално Словения отбелязва, че 100 % дялово участие на държавата не е достатъчно, за да се заключи, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Словения освен това отбелязва, че докладите за оценка, в които е определена стойността на акциите, са подходящи и че на тази основа е спазен принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика, като по този начин се изключва предимство в полза на Adria. Що се отнася по-специално до мярка 3, Словения твърди, че записването pari passu на 20 % от акциите от две частни туристически агенции заедно с PDP е съществено и показва, че на пазара не са налице съмнения относно жизнеспособността на Adria, което ще изключи наличието на държавна помощ.
(47)
Във връзка с мярка 5 Словения потвърждава, че отговорността за действията на PDP не може да бъде приписана на държавата. По отношение на действията на Aerodrom Ljubljana Словения счита, че влиянието на Словения върху решението на последното да купи AAT не може да бъде изведено от факта, че определени членове на надзорния съвет са били предложени от държавата, KAD и SOD. Освен това Словения счита, че докладът за оценка от месец април 2010 г., в който стойността на AAT като подразделение за поддръжка на Adria се определя между 14,4 млн. евро и 14,9 млн. евро, не може да се счита за остарял и че нищо не показва, че в доклада за оценка са взети предвид полезните взаимодействия с Adria. В допълнение Словения твърди, че от протоколите от заседанията на управителните съвети на PDP и Aerodrom Ljubljana става видно, че решението за придобиване на ATT е взето въз основа на рационални от икономическа гледна точка съображения. По тези причини наличието на държавна помощ в мярка 5 ще бъде изключено.
(48)
Словения също така оспорва определянето на Adria като предприятие в затруднение и счита, че Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г., т.е. по времето на мярка 4.
(49)
По отношение на мярка 4 Словения изключва наличието на помощ с аргумента, че замяната на дълг срещу дялов капитал на NLB не може да бъде приписана на държавата. Нещо повече, Словения е на мнение, че непогасените заеми, преобразувани в дялов капитал, са били напълно обезпечени със залози върху самолети и сгради, както и че с преобразуването им в дялов капитал банките са поели нов търговски риск. В този смисъл замяна на дълг срещу дялов капитал ще бъде еквивалентна на финансова инжекция. Словения също така отбелязва, че банките и държавата са упражнили взаимно влияние, за да се вземе решението за инвестиране, което - по мнение на Словения - се основава на надежден план за преструктуриране, и заключава, че инвестиционните решения са взети по едно и също време, като по този начин се изключва всякакво неправомерно предимство в полза на Adria.
(50)
Тъй като Словения счита, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавни ресурси, тя не е представила основания за съвместимост на тези мерки. Тя обаче представи основания за съвместимост на мярка 4, в случай че Комисията заключи, че мярката съставлява държавна помощ. Тъй като според Словения Adria следва да се счита за предприятие в затруднение едва от януари 2011 г. (виж съображение 48), мярка 4 ще представлява съвместима помощ за преструктуриране съгласно раздел 3.2 от Насоките за ОиП въз основа на представения план за преструктуриране.
(51)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността, Словения счита, че планът за преструктуриране гарантира дългосрочната жизнеспособност на Adria и подчертава, че в съответствие с Насоките за ОиП планът за преструктуриране включва проучване на пазара и анализ на причините, които са довели до затрудненията на предприятието, и предвижда изоставяне на дейностите, които биха продължили да генерират загуби и след преструктурирането. Както е посочено в съображение 31, Словения е представила редица актуализации на плана за преструктуриране, който в момента предвижда преструктурирането да продължи до 2015 г. и включва няколко допълнителни мерки за преструктуриране, с цел да се гарантира по-устойчива жизнеспособност. Словения също така подчертава, че актуализираният план за преструктуриране гарантира дългосрочна жизнеспособност на предприятието до края на 2015 г. дори и при песимистичен сценарий, с възвръщаемост на собствения капитал (RoE) от […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г., по-висока от нивата, приети от Комисията в решението относно Air Malta (18).
(52)
Словения е на мнение, че намаляването на капацитета (под формата на отмяна на услуги по разписание) в размер на […] % и […] % съответно през зимния и през летния сезон, освобождаването на слотове на определени летища, включително координирани (претоварени) летища, и продажбата на AAT са подходящи и пропорционални компенсаторни мерки. Словения също така твърди, че отменените маршрути всъщност са били рентабилни въз основа на т.нар. „брутен марж“ (положителен принос С1), който Комисията е приела в делата за Air Malta и Czech Airlines (19).
(53)
По отношение на помощта, ограничена до минимум (собствен принос), в съответствие с обясненията по-горе, Словения твърди, че продажбата на AAT не съдържа помощ и следователно постъпленията от нея в размер на 14,7 млн. евро следва да се приемат като собствен принос. Словения също така счита, че замените на дълг срещу дялов капитал, направени от банките, следва да се отчитат като собствен принос по отношение на цялата сума, т.е. 19,7 млн. евро. Освен това Словения предостави стойностите на самолетите, заложени по въпросните заеми, заедно със съответния доклад на AVAC (20), в който се посочват стойностите на тези самолети. Когато към това се прибави продажбата на редица активи […], размерът на собствения принос ще надхвърли [50-54] % въз основа на актуализирания план за преструктуриране.
(54)
На последно място, що се отнася до принципа на еднократната помощ („един път - последен път“), Словения е на мнение, че той е бил спазен, тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 - които предшестват мярка 4 - не включват държавна помощ в полза на Adria.
6.2. Мнения от заинтересовани страни
(55)
По време на официалната процедура по разследване в Комисията бяха получени мнения само от Ryanair, като дружеството подкрепя предварителните заключения на Комисията, че мерките предмет на оценка включват помощ и са несъвместими с вътрешния пазар.
(56)
Същевременно обаче Ryanair твърди, че в решението за откриване оценката на Комисията въз основа на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика не е пълна, тъй като Комисията е трябвало да прецени дали един частен инвеститор би избрал направо ликвидацията на Adria, вместо да му осигурява допълнителен капитал (21). Ryanair твърди, че Комисията е трябвало да прецени в решенията си за откриване дали ликвидацията на Adria е по-рентабилна за държавата от предоставянето на допълнителни средства. Макар да счита, че не е разполагало с достатъчно информация, за да даде мнение по плана за преструктуриране, Ryanair отбеляза съмненията си, че рентабилността на Adria ще бъде възстановена.
(57)
Ryanair също така твърди, че всяка помощ в полза на Adria би засегнала позицията на пазара на Ryanair, тъй като тя би подронила усилията на Ryanair да развие своя пазар и би причинила загуба на приходи за Ryanair.
6.3. Становище на Словения по мненията на трети заинтересовани страни
(58)
В становището си Словения разгледа подробно аргументите, изтъкнати от Ryanair. По-специално Словения отбеляза, че в капиталовите инжекции в полза на Adria е участвала не само държавата, но също и частни инвеститори, както и субекти, чиито действия според Словения не могат да бъдат вменени на държавата. Освен това Словения счита, че Ryanair тълкува погрешно съдебната практика, когато твърди, че държавата е трябвало да предпочете несъстоятелност пред преструктурирането и дългосрочната жизнеспособност на Adria. Според Словения тестът, представен от Ryanair, е погрешен, тъй като ще може да се приложи само към кредиторите, но не и към инвеститорите на Adria: Словения не може да поиска ликвидирането на Adria, тъй като няма несъбрани заеми от дружеството.
(59)
Словения отбеляза, че Комисията е разгледала допускането, на което се основава планът за преструктуриране на Adria, и подчерта, че съмненията на Ryanair относно това дали жизнеспособността на Adria може да бъде възстановена са неоснователни. И накрая, Словения изтъкна, че твърдяната вреда за позицията на пазара на Ryanair не е обоснована.
7. ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ
(60)
Настоящото решение разглежда като предварителна точка въпроса дали Adria е предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП (раздел 7.1 по-долу). След това се анализира въпросът дали разглежданите мерки включват държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (раздел 7.2 по-долу) и след това дали помощта, ако такава е налице, е законосъобразна (раздел 7.4 по-долу) и съвместима с вътрешния пазар (раздел 7.5 по-долу).
7.1. Затрудненията на Adria
(61)
От 2008 г. нататък финансовото състояние на Adria постоянно се влошава, с намалени продажби, отрицателна EBT (печалба преди данъчно облагане) и отрицателен собствен капитал. Според информацията, предоставена от Словения, основните финансови параметри на Adria между 2007 г. и 2011 г. са следните:
Таблица 6
Основни финансови данни на Adria за периода 2007 г. - юни 2011 г. (в млн. евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
Юни 2011 г.
Оборот
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Нетен резултат
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Регистриран капитал
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Собствен капитал
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Дълг/собствен капитал (коефициент)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Парични потоци от оперативна дейност
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria приключи финансовата 2011 година със загуби в размер на 12 млн. евро (24), докато през 2012 г. загубите достигнаха 10,8 млн. евро (25). Също така изглежда през 2013 г. Adria ограничава загубите до 3,1 млн. евро (26).
(63)
В точка 10, буква а) от Насоките за ОиП се посочва, че дружество се счита за предприятие в затруднение, когато „първоначално регистрираният му капитал е намалял с повече от половината и повече от една четвърт от този капитал е бил загубен през предходните 12 месеца“. Тази разпоредба отразява допускането, че дадено предприятие, което понася тежки загуби в своя регистриран капитал, ще бъде неспособно да се справи със загубите, които почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време (съгласно точка 9 от Насоките за ОиП).
(64)
Както е посочено в решението за откриване, между 2007 г. и юни 2011 г. не са налице загуби в регистрирания капитал, а той на практика е увеличен. Комисията обаче отбелязва, че собственият капитал на дружеството е станал отрицателен през 2010 г. и 2011 г. По същото време предприятието не е предприело подходящи мерки, за да се справи с намалението на собствения капитал. По предходни случаи (27) Комисията е заключавала, че ако едно дружество има отрицателен собствен капитал, тогава a priori се допуска, че са изпълнени критериите по точка 10, буква а) от Насоките за ОиП, какъвто е случаят с Adria поне от 2010 г. нататък. Общият съд в свое скорошно решение (28) също стигна до заключението, че едно дружество с отрицателен собствен капитал е предприятие в затруднение.
(65)
Освен това изглежда до края на 2010 г. затрудненията на Adria достигат връхната си точка. Пресата по това време споменава възможността на Adria да бъде назначен синдик или дори да бъде предявен иск за обявяване в несъстоятелност (29). Това може да се разглежда като признак, че поне по това време Adria отговаря на критериите за прилагане на обща процедура по обявяване в несъстоятелност съгласно словенското законодателство по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките за ОиП.
(66)
Поради причините, изложени по-горе, в съответствие с решението за откриване, Комисията стига до заключението, че Adria е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) и/или в) от Насоките за ОиП през 2010 и 2011 г., т.е. по времето, когато са приведени в действие мерки 3, 4 и 5.
(67)
Освен това таблица 6 в съображение 61 сочи, че през 2010 и 2011 г. Adria също може да се счита за предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП, която гласи, че едно предприятие може да бъде считано за намиращо се в затруднение, „когато са налице обичайните признаци […] като например - нарастващи загуби, намаляващ оборот, увеличаваща се нереализирана продукция, свръхпроизводство, намаляващ паричен поток, нарастващи дългове, нарастващи лихвени проценти и намаляващи или нулеви нетни стойности на активите“.
(68)
Комисията обаче е на мнение, че в периода между 2007 г. и 2009 г. Adria не показва обичайните признаци на предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за ОиП. По отношение на 2008 г., Adria е претърпяло загуби в размер на 3,2 млн. евро за първи път през разглеждания период. Както Словения правилно изтъква, през 2008 г. приходите и паричните потоци на Adria се увеличават в сравнение с предходните години (съответно от 179,2 млн. евро на 205,4 млн. евро и от 16,9 млн. евро на 18,5 млн. евро). Освен това регистрираният капитал на дружеството се запазва на 6,8 млн. евро.
(69)
Комисията също така отбелязва, че през 2008 г. и 2009 г. Adria има нетна EBT в размер на 3,2 млн. евро и 14 млн. евро. През същите години, като се изключат амортизациите, икономическият резултат на предприятието е положителен и достига EBT+DA (печалбата преди лихви, данъци и амортизации) съответно от 10,9 млн. евро и 1,6 млн. евро (виж таблица 6 в съображение (61)). От 2010 г. нататък стойността на EBT+DA на Adria става отрицателна. Тъй като решението за мярка 2 е взето през януари 2009 г. и всички акции са записани през юли 2009 г., Комисията не може да заключи със сигурност, че към този момент е имало ясно забележима тенденция към отрицателни резултати, която позволява да се направи заключението, че Adria е било предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за ОиП.
(70)
Следователно Комисията е на мнение, че през 2007-2009 г., т.е. по времето на прилагане на мерки 1 и 2, Adria не отговаря на критериите за предприятие в затруднение.
7.2. Наличие на държавна помощ
(71)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(72)
С цел да определи дали е налице държавна помощ, Комисията трябва да оцени дали кумулативните критерии на член 107, параграф 1 от ДФЕС (т.е. прехвърляне на държавни ресурси, избирателно предимство, потенциално нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията в рамките на ЕС) са изпълнени за всяка от петте мерки предмет на оценка.
7.2.1. Мерки 1 и 2: увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г.
(73)
Комисията първо ще анализира дали мерки 1 и 2 са предоставили избирателно неправомерно предимство на Adria.
(74)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза в този контекст, че цената на акциите, платена от KAD, е под определената стойност в двата доклада за оценка. KAD е придобило новите акции на Adria през февруари 2007 г. на цена 27 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 15). През януари 2009 г. KAD е придобило акциите на цена 22 EUR на акция, под стойността в размер на […] EUR на акция, определена в доклада за оценка към […] г. (виж съображение 18). Комисията обаче изрази съмнения относно надеждността на тези доклади, inter alia поради значителния период от време между момента на увеличаване на капитала (съответно февруари 2007 г. и януари 2009 г.) и момента на оценяване на акциите на дружеството (съответно към […] г. и […] г.).
(75)
Комисията оцени информацията и доказателствата, представени от Словения относно тези доклади след откриване на официалната процедура по разследване. По отношение на мярка 1 Словения обяснява, че данните, на които се основава докладът, са от 30 септември 2006 г. и са най-новите налични данни към момента, когато оценителят е изготвил доклада. По отношение на мярка 2 става ясно, че докладът за оценка е възложен по същото време, когато общото събрание на Adria е взело решение да се пристъпи към увеличаване на капитала. Освен това Комисията няма основание да счита, че оценителят (P&S Capital) не е напълно независим.
(76)
В допълнение, макар да е вярно, че е изтекъл период от […] месеца от момента на оценяване на акциите на дружеството до момента, когато са извършени увеличенията на капитала, Комисията не е установила данни, които доказват, че този период действително е повлиял върху прогнозната стойност на акциите на Adria.
(77)
Комисията отбелязва, че методът на оценяване, използван в докладите (нетна настояща стойност на очакваните свободни парични потоци (30)), е общоприет в случаи на придобиване. Освен това от задълбочения анализ на докладите става видно, че формулите, използвани в тях, са адекватни за целите на оценката и са били приложени по подходящ начин, както и че допусканията и прогнозите за растежа на оборота и рентабилността изглеждат реалистични. По-специално, в доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2007 г. (мярка 1) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са в диапазона от наблюдавани приходи и рентабилност за минали периоди. В доклада за оценка за капиталовата инжекция от 2009 г. (мярка 2) прогнозираните средни темпове на растеж на приходите и рентабилността са по-ниски от наблюдаваните такива за минали периоди, а) тъй като високият икономически растеж през 2008 г. е най-вече резултат от словенското председателство на ЕС; б) поради бавния ръст на икономиката в световен план; и в) поради обтегнатото положение на финансовите пазари. Останалите допускания, използвани в доклада, също изглеждат реалистични. Нещо повече, Комисията отбелязва, че KAD е било мажоритарен акционер в Adria още преди увеличенията на капитала (31) и че увеличенията на капитала са имали за цел финансиране на вече съществуваща (и рентабилна) инвестиция за KAD.
(78)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията отбелязва, че увеличенията на капитала от 2007 и 2009 г. може да се считат за съобразени с пазара и не водят до неправомерно предимство в полза на Adria.
(79)
Поради това Комисията стига до заключението, че мерки 1 и 2 представляват инвестиции, които инвеститорът в условия на пазарна икономика би направил при сравними обстоятелства (32), и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да оценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.2. Мярка 3: увеличението на капитала от 2010 г.
(80)
Както е отбелязано в съображение 73, едно от необходимите условия за наличие на държавна помощ е това мярката да предоставя неправомерно избирателно предимство на бенефициера. По-долу Комисията ще оцени дали това условие е изпълнено по отношение на мярка 3.
(81)
В своето решение за откриване Комисията отбеляза, че въпреки че цената от 12 EUR на акция, която PDP и частните туристически агенции са платили за акциите на Adria, е под цената от […] EUR на акция, определена в доклада за оценка. Както при мерки 1 и 2, Комисията изрази съмнения относно надеждността на този доклад, главно поради значителния период от […] месеца между момента на увеличаване на капитала (септември 2010 г.) и момента на оценяване на акциите в доклада ([…] г.).
(82)
Информацията, предоставена от Словения, до известна степен разпръсна съмненията на Комисията в това отношение. Независимо от това обаче Комисията припомня, че въз основа на същата информация и оценка две частни туристически агенции (Kompas d.d. и Palma d.o.o.) са участвали в увеличението на капитала от 2010 г. с дял от 20 %, докато останалите 80 % от капитала са влени от PDP. Частните туристически агенции и PDP са участвали при едни и същи условия и са записали акциите на същата дата. Освен това и частното участие, и приносът на PDP са осъществени чрез вливане на парични средства. В решението си за откриване Комисията подчерта, че частно участие в размер на 20 % по принцип може да се разглежда като знак, че въпросната инвестиция е подкрепена от пазара, въпреки че операцията е следвало да се разглежда в по-широкия контекст на ситуацията на Adria по това време и на факта, че мярка 3 е третото увеличение на капитала за период от приблизително 3,5 години.
(83)
На първо място Комисията отбелязва, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че Kompas d.d. и Palma d.o.o. са изцяло частни дружества, в които държавата не упражнява някакъв вид контрол или влияние. В допълнение, както е посочено в съображение 79, мерки 1 и 2 не съставляват държавна помощ. Въз основа на това изглежда не може да се счита, че инвестиционните решения, които би взел частен инвеститор, оказват влияние върху решенията на частните туристически агенции да инвестират в Adria. Комисията също така отбелязва, че частните туристически агенции записват акциите на Adria на същата дата като PDP, платили са същата цена, тяхната инвестиция се извършва при същите срокове и условия, както и че увеличението на капитала от PDP и частните туристически агенции е направено в парични средства.
(84)
Във всеки случай, дори ако Комисията стигне до заключението, че за участието на PDP са използвани държавни ресурси и отговорност носи държавата (виж в този смисъл съображения 89 - 91), частно участие в размер на 20 % не може да се счита за незначително, съпоставено с публичната интервенция, по смисъла на установената съдебна практика (33). Нещо повече, с оглед на изложеното по-горе Комисията не може да заключи, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria действително е повлияно от поведението на PDP. Фактът, че Adria се счита за предприятие в затруднение през 2010 г. (виж раздел 7.1), не променя това заключение.
(85)
Освен това от представените от Словения доказателства не проличава частните туристически агенции да имат друга мотивация да инвестират в Adria, освен търсене на печалба. В това отношение Комисията посочва доклад, предоставен от Словения, относно стратегическите насоки на Adria за периода 2009 - 2014 г. (който очевидно е бил на разположение на инвеститорите по времето, когато са взели инвестиционното решение), според който Adria се очаква да реализира печалба между 2010 и 2014 г. въз основа на капиталова инжекция от около 2,5 млн. евро и прилагането от страна на Adria на някои мерки, включително по-висок среден доход от пътник и намаляване на разходите. Този доклад може да се разглежда като допълнителен знак, че частните туристически агенции наистина са били убедени относно рентабилността на инвестицията си.
(86)
Поради това Комисията е на мнение, че решението на частните туристически агенции да инвестират в Adria е взето при равни условия (pari passu) с това на PDP и че тяхната инвестиция е значителна. Освен това Комисията няма основания да се съмнява, че частните туристически агенции са решили да инвестират в Adria поради мотиви за търсене на печалба. На тази основа Комисията стига до заключението, че мярка 3 не предполага неправомерно предимство в полза на Adria и следователно изключва наличието на държавна помощ, без да е необходимо да се преценява допълнително дали са изпълнени останалите кумулативни условия съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.3. Мярка 4: увеличението на капитала от 2011 г.
(87)
На 30 септември 2011 г. Словения записа 70 % от увеличението на капитала на Adria от 2011 г. в парични средства (49,5 млн. евро). Словения инвестира парите чрез Словенската агенция за управление на капиталови активи (AUKN). Освен това PDP записа допълнителен 1 % в парични средства (0,5 млн. евро). Останалата част от увеличението на капитала (т.е. 19,7 млн. евро) е извършено под формата на замяна на дълг срещу дялов капитал от няколко банки: 20 % от NLB, 5 % от Abanka Vipa d.d., 2 % от Unicredit Bank of Slovenia d.d. и 2 % от Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
AUKN е създадена със Закона за корпоративното управление на капиталовите инвестиции на Република Словения (34), управителният съвет на агенцията се избира от Народното събрание, финансирана е пряко от бюджета на Република Словения и персоналът ѝ е съставен от служители на държавната администрация (35). Следователно е ясно, че за действията на AUKN отговорност носи държавата и са използвани държавни ресурси, което впрочем не се оспорва от Словения. Като допълнителен елемент Комисията изтъква прессъобщение на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г.: „На днешното си заседание правителството […] реши, че [AUKN] ще влее 49,5 млн. евро в собствения капитал на Adria Airways d. d., а акционерното дружество [PDP] ще плати 500 000 EUR […]. С активното си участие в този процес Република Словения желае и в бъдеще да обезпечи своите интереси в областта на редовните въздухоплавателни услуги, предоставяни от въздушен превозвач със седалище в Словения“ (36).
(89)
Във връзка с PDP Комисията счита, че има редица признаци в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine (37), които ѝ позволяват да заключи, че PDP е създадено за целите на осъществяването на политиките, приети от словенските държавни органи, и че решението на PDP да инвестира в мярка 4 може да бъде приписано на държавата и включва държавни ресурси. На първо място Комисията отбелязва, че словенската държава е непряк собственик на 100 % от PDP (чрез KAD, SOD и DSU). В този смисъл Комисията припомня своето решение по делото ELAN (38), в което тя заключава, че действията на KAD и DSU, двама от собствениците на PDP, могат да бъдат приписани на държавата. Освен това държавата държи всички гласове в събранието на акционерите, което от своя страна назначава съвета на директорите на дружеството. В съответствие с член 19 от устава на PDP съветът на директорите трябва да разреши закупуването на ценни книжа, когато стойността на сделката надхвърля 500 000 EUR.
(90)
Комисията също така припомня, в съответствие със своето решение за откриване, изказването на бившия словенски министър на финансите в края на мандата му на 28 октомври 2011 г. (т.е. след прилагането на мярка 4): „Със създаването на специалното преструктуриращо дружество (PDP) ние осигурихме на словенските фирми нови източници на финансиране, ноу-хау и експертен опит въз основа на случаи на добри практики при преструктурирането на дружества. Adria Airways и Unior определено са примери за забележителен успех.“ (39). Това изказване може да се счита за косвено доказателство за приписване на отговорност на държавата в контекста на съдебната практика по делото Stardust Marine. Аргументите, представени от Словения, че това изказване следва да се разглежда в политическия контекст на края на мандата на министъра на финансите като „[изявление], достатъчно смело и разбираемо, за да бъде успешно разпространено чрез медиите“, не изглеждат убедителни. И накрая, Комисията добавя като допълнително косвено доказателство прессъобщението на кабинета на министър-председателя на Словения от 23 юни 2011 г. (виж съображение 88), което показва, че правителството на Словения е решило PDP да влее 500 000 EUR в увеличението на капитала от 2011 г.
(91)
Предвид гореизложеното Комисията счита, че за участието на PDP в увеличението на капитала от 2010 г. са използвани държавни ресурси и че за действията на PDP отговорност носи държавата.
(92)
По отношение на банките Комисията счита, в съответствие със своето решение за откриване, че Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. и Hypo Alpe-Adria Bank d.d. са изцяло частни субекти. Във връзка с NLB, по времето, когато е приложена мярка 4, банката е мажоритарна собственост на държавата, пряко (45,62 % от акциите) или косвено чрез SOD (4,07 %) и KAD (4,03 %) (40), като единственият друг значителен акционер (с 25 %) е KBC Bank. Мажоритарното участие на държавата в NLB, което означава мнозинство на гласовете в съвета на директорите и надзорния съвет, е индикация, че мерките могат да бъдат приписани на държавата. Въпреки това от учредителния договор на NLB Комисията не може да заключи със сигурност, че нейното решение да инвестира в Adria може да бъде приписано на държавата. Освен това Комисията не е установила от структурата на управление на NLB каквато и да е намеса от страна на публичните органи. Комисията също така не откри никакви косвени доказателства в това отношение по смисъла на съдебната практика по делото Stardust Marine. Поради изложените по-горе причини Комисията счита, че решението на NLB да участва в мярка 4 не може да бъде приписано на Словения.
(93)
След като бе изяснено, че действията на AUKN и PDP могат да бъдат приписани на държавата, Комисията трябва да прецени дали те водят до избирателно неправомерно предимство в полза на Adria.
(94)
Словения на първо място твърди, че решението на банките да инвестират в Adria е взето едновременно с решението на държавата, което само по себе си изключва наличието на предимство.
(95)
Комисията на първо място припомня своето заключение, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е приведена в действие мярка 4 (виж съображение 66).
(96)
В допълнение Комисията отбелязва, че участието на банките в капиталовата инжекция от 2011 г. е под формата на замяна на 26 % от съществуващите вземания от Adria срещу собствен капитал. Държавата и PDP, от друга страна, вливат парични средства. Словения твърди, че от общата сума от 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, [10 - 20] млн. евро са равнозначни на финансова инжекция, защото тази част от заемите е напълно обезпечена. Според Словения с преобразуването банките ще поемат нов риск, което би могло да се разглежда като равнозначно на вливане на свежи пари в размер на [10 - 20] млн. евро.
(97)
Комисията направи оценка на информацията, предоставена от Словения, и заключава, че действително [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро, преобразувани в акции, са напълно и адекватно обезпечени със залози основно върху самолети, собственост на Adria. За да определи стойността на тези самолети, Adria се позовава на доклада „Aircraft Value Reference“, публикуван през април 2011 г. от независимото дружество за анализ на стойността на самолетите (AVAC). В доклада се посочват настоящите и бъдещите стойности и вноски за лизинг на множество видове самолети с посочени горни и долни граници на стойността. С цел да се направи оценка на самолетите, заложени като обезпечения, са използвани стойности значително под горните граници на посочената от AVAC стойност. Комисията е на мнение, че докладът представлява надеждна основа за определяне на стойността на самолетите, като се има предвид независимият характер на AVAC и неговото широко използване в сектора.
(98)
Същевременно обаче дълг на стойност [0 - 10] млн. евро, преобразуван в акции, не е напълно обезпечен. По отношение на тази част Комисията не може да заключи, че тя е равнозначна на финансова инжекция и че банките са поели нов риск. Освен това условията на оставащия дълг са били подобрени и общото ниво на риск е намаляло значително с оглед на това, че непогасената (непреобразувана) част от дълговете запазва същото ниво на обезпечение както преди преобразуването. Този общ риск се намалява допълнително от факта, че като предварително условие за замяната на дълг срещу дялов капитал Adria трябва да […]. Освен това в някои случаи условията на неизплатения дълг (лихви, погасителен план и т.н.) […].
(99)
От друга страна, Словения поема целия риск за най-малко 49,5 млн. евро, тъй като тя става акционер на Adria едва при инжектирането на капитал през 2011 г. Банките поемат нов риск, но не на същото ниво като Словения, предвид подобряването на тяхната позиция в резултат на преобразуването на дълга. Въз основа на това се оказва, че когато банките решават да инвестират в Adria, тяхната позиция не е сравнима с тази на държавата.
(100)
Освен това не може да се изключи възможността решението на банките да инвестират в Adria да е било повлияно от действията на държавата. В годишния доклад за дейността на Adria се посочва, че „[п]равителството […] на Словения ясно формулира своята позиция на 20 януари 2011 г. и подкрепи значението на Adria Airways като национален въздушен превозвач за словенската икономика, словенските граждани и чуждестранните гости. В решението си правителството изложи своя план Adria Airways да остане национален въздушен превозвач на Словения […]“. Това решение, взето много преди приемането на плана за преструктуриране през септември 2011 г., може да е улеснило решението на банките да инвестират с оглед на това, че държавата вече е дала сигнали за сериозния си интерес за подпомагане на Adria (41).
(101)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията отхвърля доводите на Словения, че държавата и банките са инвестирали при равни условия (pari passu).
(102)
Комисията обаче трябва да анализира дали инвестициите на Словения в Adria са съобразени с пазара. Словения твърди, че е взела решение да участва в мярка 4 въз основа на плана за преструктуриране от септември 2011 г., който следва да се разглежда като съобразен с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(103)
Комисията отбелязва на предварителен етап, че за разлика от предходните увеличения на капитала, увеличението на капитала от 2011 г. е извършено без доклад за оценка. В допълнение, според съдебната практика частният инвеститор, който планира рекапитализация на предприятие със значителен дълг, ще изисква план за преструктуриране, който може да възстанови жизнеспособността на предприятието (42). В разглеждания случай словенските органи твърдят, че са взели решение да участват в увеличението на капитала от 2011 г. въз основа на плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.
(104)
Комисията обаче вече заключи, че Adria е била в затруднено положение през 2011 г. (виж съображение 66). Поради това възможността държавата да очаква от Adria нормална възвръщаемост на инвестирания капитал в разумен срок е малко вероятна. Освен това Комисията поддържа своето становище, изразено в решението за откриване, че планът за преструктуриране не може да се счита за достатъчно основание увеличението на капитала от 2011 г. да се разглежда като съобразено с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Първо, планът за преструктуриране (в първоначалния си вид от месец септември 2011 г.) предвижда жизнеспособност през 2013 г. с много нисък марж на печалбата (EBT) (реалистичният сценарий предвижда маржове на печалба от […] % през 2013 г., […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.). Недостатъчната възвръщаемост за акционерите се доказва и от факта, че планът прогнозира особено ниски нива на собствения капитал за същия период, в диапазона от […] EUR през 2011 г. до […] EUR през 2015 г. Това ще означава, че капиталът, влят през септември 2011 г. - 69,7 млн. евро, значително е намалял през периода на преструктуриране и следователно няма да донесе никаква реална възвръщаемост.
(105)
Словения предостави редица междинни доклади, изготвени от Airconomy и Adria между април и септември 2011 г. (т.е. предхождащи плана за преструктуриране от месец септември 2011 г.), които би трябвало да съдържат количествените данни, липсващи в плана за преструктуриране, и които очевидно са били предоставени на всички акционери на Adria по това време, както и на държавата. Комисията обаче отбелязва, че междинните доклади се отнасят за периода 2011 - 2012 г., докато планът за преструктуриране включва прогнози до 2015 г., […]. Въз основа на това Комисията е на мнение, че междинните доклади не осигуряват необходимата липсваща информация, за да може планът за преструктуриране да изпълни теста за принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика.
(106)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че увеличението на капитала от 2011 г. предоставя неправомерно предимство на Adria. Това предимство е избирателно по своя характер с оглед на това, че негов единствен бенефициер е Adria.
(107)
И накрая, Комисията трябва да прецени дали мярка 4 би могла да наруши конкуренцията и да засегне търговията между държавите членки, като осигури на Adria предимство спрямо другите конкуренти, които не получават публично подпомагане. Изглежда ясно, че мярка 4 е в състояние да повлияе на търговията и конкуренцията в рамките на ЕС, тъй като Adria се конкурира с други въздушни превозвачи от ЕС, по-специално след влизането в сила на третия етап на либерализирането на въздушния транспорт („трети пакет“) на 1 януари 1993 г. В допълнение, за пътувания на сравнително къси разстояния в рамките на ЕС пътуването със самолет е в конкуренция с автомобилния и железопътния транспорт и следователно може да бъдат засегнати и сухопътните и железопътните превозвачи.
(108)
Мярка 4 е позволила на Adria да продължи да функционира, така че тя не е била принудена да се изправи пред последиците, които обичайно произтичат от лоши финансови резултати, за разлика от други конкуренти.
(109)
Въз основа на аргументите, изложени по-горе, Комисията заключава, че мярка 4 включва държавна помощ в полза на Adria по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.2.4. Мярка 5: продажбата на AAT през 2010 - 2011 г.
(110)
Поради причините, посочени в съображения 41 и 42, в решението си за откриване на процедурата Комисията стигна до предварителното заключение, че придобиването на акции на AAT от PDP и Aerodrom Ljubljana предоставя неправомерно предимство на Adria.
(111)
Като се има предвид различният характер на приноса на PDP и Aerodrom Ljubljana (парични средства спрямо замяна на дълг срещу собствен капитал) и с оглед на мотивите във връзка с мярка 4 (виж съображения 94 - 101), Комисията заключава, че линията на обосновка на основание pari passu може да се изключи mutatis mutandis за мярка 5.
(112)
Независимо от това Комисията трябва да прецени дали инвестиционните решения на PDP и Aerodrom Ljubljana са икономически рационални, т.е. дали при подобни обстоятелства един разумен оператор в условията на пазарна икономика би действал по същия начин. В това отношение Комисията на първо място отбелязва, че общата цена, платена от Aerodrom Ljubljana и PDP, т.е. 14,7 млн. евро, попада в диапазона на стойността, определен в доклада за оценка на AAT. Въпреки това Комисията изрази съмнение относно доклада за оценка, като посочи, че той е трябвало да оцени стойността на AAT (по това време това е подразделението за поддръжка на Adria, известно като SVL) като самостоятелен субект, без да се отчитат полезните взаимодействия в рамките на групата. Комисията също така отбеляза, че има значителен период от време между момента на оценяване на AAT/SVL ([…]) и продажбата на AAT (ноември 2010 г. - март 2011 г.).
(113)
Комисията трябва първо да отбележи, че докладът за оценка е изготвен от независим експерт (KPMG) и няма основания да се счита, че експертът не е изпълнил задачите си напълно независимо. Що се отнася до разликата във времето между момента на оценка и момента на продажба на акциите, Словения обясни, че докладът за оценка се основава на финансовото състояние на Adria към 31 декември 2009 г., т.е. най-новите данни предмет на външен одит. Комисията отбелязва, че мярка 5 е приложена за пръв път през ноември 2010 г., т.е. по-малко от една година след датата на оценяване на AAT според експертната оценка. Освен това, въпреки че в доклада за оценка на AAT се отчитат отрицателните прогнози за Adria, в него подробно е оценен стопанският сегмент на услугите по поддръжка, текущ и основен ремонт, и е направено заключението, че отрицателната тенденция на предприятието не се отнася до AAT и че ATT представлява рентабилна стопанска единица. Освен това подробен анализ на доклада за оценка показва, че в него AAT/SVL е оценено като отделна стопанска единица, без на практика да се отчитат потенциалните полезни взаимодействия с Adria. В тази връзка се оказва, че докладът за оценка е изготвен по време, когато е било известно, че AAT ще започне да извършва услуги по поддръжка, текущ и основен ремонт за други външни клиенти, а именно Spanair, което в крайна сметка ще замени Adria като основен клиент на AAT. Въз основа на изложеното по-горе, предвид факта, че в доклада са включени най-новите налични одитирани финансови данни за AAT, че той е бил подготвен от независим експерт и че се основава убедително на всички съответни аспекти на стопанската дейност, неговото използване като отправна точка за въпросната мярка е приемливо. И накрая, макар да е вярно, че кризата все още не е преминала, се оказва, че 2009 г. е годината, в която словенската икономика е засегната най-тежко. През ноември 2010 г., когато PDP и Aerodrom Ljubljana решават да купят AAT, прогнозите за растеж на БВП за Словения за 2010, 2011 и 2012 г. се връщат към положителните стойности (съответно 1,1 %, 1,9 % и 2,6 %) (43). При тези обстоятелства частният инвеститор не би извършил непременно нова оценка, тъй като може да приеме, че докладът за оценка, основан на цифрите за 2009 г., дава точен поглед върху бизнеса.
(114)
По-важното е, че Словения е предоставила доказателства, които показват, че AAT е рентабилно, няма просрочени дългове и може да обслужва задълженията си със собствена печалба по времето, когато се прилага мярка 5. Освен това Словения е предоставила прогнозите за AAT до 2014 г., които показват, че AAT ще реализира печалба след данъчно облагане в размер на […] EUR през 2010 г. и след това ще остане рентабилно, достигайки печалба от приблизително […] EUR през 2014 г. Изглежда тези прогнози са били на разположение на PDP и Aerodrom Ljubljana, когато са вземали своите инвестиционни решения.
(115)
Словения също така е предоставила доказателства, че Aerodrom Ljubljana е взело своето решение да инвестира в AAT въз основа на икономически съображения. През август и септември 2010 г. управителният и надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana оценяват възможността за придобиване на акции в AAT. Aerodrom Ljubljana оценява удобството редица неуредени вземания от Adria да бъдат уредени с оглед на условията на преобразуването, които включват фиксирана доходност на привилегированите акции на ААТ от 8 %, […]. Въпреки че друга оценка предлага по-ниска цена за акциите, надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana стига до извода, че условията на преобразуването ([…]) оправдават по-високата цена на акциите.
(116)
Що се отнася до втория етап от продажбата на AAT, протоколите от заседанието на надзорния съвет на Aerodrom Ljubljana на 21 януари 2011 г. показват, че са били обсъдени предимствата и недостатъците на различните цени на акциите и прекратяването на пут опцията на Aerodrom Ljubljana. По-специално пут опцията е отменена към момента на придобиване на обикновените акции в началото на 2011 г., но надзорният съвет на Aerodrom Ljubljana все пак заключава, че тази стъпка е икономически обоснована, защото в замяна на отказа от пут опцията Aerodrom Ljubljana успява да получи равно участие в съвместното управление на AAT, въпреки че има по-малко акции от PDP. В допълнение надзорният съвет отбелязва, че купуването на AAT ще има положително въздействие за Aerodrom Ljubljana: ако Adria би прекратило дейността си, това би намалило очакваните приходи на летището през 2011 г. с […] %.
(117)
Словения също така предостави доказателства, че ръководството на PDP е взело решение за закупуване на привилегировани и обикновени акции на AAT въз основа на икономически рационални основания. В действителност протоколите от заседанията на ръководството на PDP показват, че то е направило своя собствена оценка на AAT, в която се предлага цена между […] EUR и […] EUR, т.е. в диапазона на доклада за оценка, посочен в съображение 34. Въпреки че вътрешната норма на възвръщаемост на инвестициите на PDP би възлязла на […] %, PDP успява да получи по-добри условия от AAT, включително фиксиран дивидент от 8 %.
(118)
Поради това Комисията заключава, че решенията на PDP и Aerodrom Ljubljana да участват в мярка 5 не водят до неправомерно предимство в полза на Adria, тъй като и двамата инвеститори са действали като разумни пазарни оператори и са взели своите инвестиционни решения по икономически обосновани причини. Ето защо не е необходимо да се преценява дали са изпълнени останалите кумулативни условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
7.3. Заключение относно наличието на помощ
(119)
От една страна, поради причините, посочени по-горе, Комисията заключава, че мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ в полза на Adria.
(120)
От друга страна, както е обяснено в раздел 7.2.3, Комисията счита, че мярка 4 включва държавна помощ и следователно ще оцени нейната законосъобразност и съвместимост с вътрешния пазар.
7.4. Законосъобразност на помощта - мярка 4
(121)
В член 108, параграф 3 от ДФЕС се посочва, че държава членка не може да започне прилагането на мярка за помощ преди Комисията да е приела решение за разрешаване на мярката. Комисията отбелязва, че Словения е участвала в капиталовата инжекция от 2011 г. (мярка 4) без да уведоми предварително Комисията за нея с цел получаване на одобрение. Комисията изразява съжаление, че Словения не е спазила задължението за изчакване и по този начин е нарушила задължението си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС.
7.5. Съвместимост на помощта - мярка 4
(122)
Словения счита, че ако Комисията установи наличие на държавна помощ по мярка 4, то тя ще е съвместима с вътрешния пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално като помощ за преструктуриране съгласно Насоките за ОиП.
(123)
В член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС е предвидено, че държавната помощ може да бъде разрешена, ако е предоставена с цел да улесни развитието на някои икономически сектори и доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Както е посочено в решението за откриване, Комисията счита, че съвместимостта на мярка 4 може да се оценява само по силата на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, по-специално съгласно разпоредбите за предоставяне на помощ за преструктуриране, предвидени в Насоките за ОиП.
7.5.1. Допустимост
(124)
Съгласно точка 33 от Насоките за ОиП право да получават помощ за преструктуриране имат само предприятия в затруднение по смисъла на точки 9 - 13 от тези насоки. В този смисъл Комисията вече стигна до заключението, че Adria е предприятие в затруднение през 2011 г., т.е. по времето, когато е предоставена мярка 4 (вж. съображение 66).
(125)
В точка 12 от Насоките за ОиП се посочва, че едно новосъздадено предприятие не отговаря на условията за предоставяне на помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. По принцип едно предприятие се смята за новосъздадено през първите три години след започването на дейност в съответната област. Adria е учредено през 1961 г. и не може да се разглежда като новосъздадено предприятие. Adria също така не принадлежи към икономическа група по смисъла на точка 13 от Насоките за ОиП.
(126)
Поради това Комисията заключава, че Adria отговаря на условията за предоставяне на помощ за преструктуриране.
7.5.2. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(127)
В съответствие с точка 34 от Насоките за ОиП предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията във всички случаи на конкретна помощ. В точка 35 е обяснено, че планът за преструктуриране, продължителността на който трябва да е възможно най-кратка, трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок и въз основа на разумни допускания за бъдещите условия за дейност.
(128)
Съгласно точка 36 от Насоките за ОиП планът трябва да описва обстоятелствата, които са довели до затрудненията на дружеството, и да вземе предвид настоящото състояние и бъдещите перспективи на пазара, като включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарий.
(129)
Планът трябва да предвижда финансово оздравяване, което след края на преструктурирането да позволи на дружеството да покрие своите разходи, включително амортизационните разходи и финансовите задължения. Очакваната възвръщаемост на капитала трябва да е достатъчна, за да позволи на преструктурираното предприятие да се конкурира на пазара със свои собствени сили (точка 37 от Насоките за ОиП).
(130)
Както е посочено в решението за откриване, Комисията изрази съмнения относно това дали планът за преструктуриране е достатъчно обоснован, за да се възстанови жизнеспособността на Adria в дългосрочен план, тъй като някои от неговите прогнози изглежда се основават на количествено неопределени, несигурни или неясни предположения. В допълнение Комисията изрази несигурност относно това дали дружеството ще достигне жизнеспособност до края на 2013 г., както е посочено в първоначалния план за преструктуриране.
(131)
По време на официалната процедура по разследване Словения е представила редица промени на плана за преструктуриране. Според актуализирания план Adria ще възстанови своята жизнеспособност през 2014 или 2015 г. Така продължителността на преструктурирането ще бъде най-много пет години, в съответствие с досегашната практика в сектора на пътническия въздушен транспорт (44). Наред с това Комисията отбелязва, че в настоящата икономическа обстановка трябва да се постигне стабилизиране на ефективността на работата и на услугите, особено в сектора на въздушния транспорт, за да се гарантира дългосрочна жизнеспособност като стабилна основа за бъдещия растеж, а не само краткосрочно финансово оздравяване, което по своето естество отнема няколко години.
(132)
В плана за преструктуриране се подчертава, че основната цел на процеса на преструктуриране на Adria е дългосрочната жизнеспособност, като основната задача е да се приеме ясна стратегия и пазарна ориентираност с няколко основни цели: увеличаване на финансовата стабилност и недопускане на загуби от 2013 г. нататък, намаляване на разходите поради сложност и постигане на ясно, конкурентоспособно и устойчиво уникално продуктово предлагане. Според плана, чрез постигането на тези цели дружеството […].
(133)
Планът за преструктуриране описва и обстоятелствата, довели до затрудненията на Adria, които произтичат главно от глобалната финансова криза, малкия размер на първичния пазар на Adria (Словения и съседните страни), ниския капацитет на неговия флот (предимно самолети CRJ200), […].
(134)
В допълнение планът за преструктуриране включва оптимистичен, песимистичен и базов сценарии, както и анализ на рисковете, които могат да окажат въздействие върху преструктурирането на Adria, като например промени в цените на горивата, риск, произтичащ от промените на валутния курс, или потенциални рискове по отношение на флотата. Във всички случаи се очаква Adria да възстанови своята жизнеспособност до края на периода на преструктуриране. Според базовия сценарий се очаква Adria да достигне марж на нетната печалба от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г., съотношение дълг/собствен капитал от […] през 2014 г. и от […] през 2015 г.; и съотношение на възвръщаемост на собствения капитал от […] % през 2014 г. и от […] % през 2015 г. При песимистичния сценарий маржовете на нетната печалба ще намалеят до […] % през 2014 г. и до […] % през 2015 г., съотношението дълг/собствен капитал ще достигне […] през 2014 г. и […] през 2015 г., докато съотношението на възвръщаемост на собствения капитал ще достигне […] % през 2014 г. и […] % през 2015 г.
(135)
Основната насоченост на плана е преструктуриране и стесняване на мрежата на Adria, която носи загуби поради свръхкапацитет на флотата, летателния персонал и другите служители. За да се направи това, планът за преструктуриране предвижда значително намаляване на маршрутите и честотите на извършване на полети, както и намален флот с по-ефективно разходване на гориво, състоящ се от […] самолета, до 2015 г. ([…]), главно […].
(136)
Планът за преструктуриране предвижда закриването на […] маршрута и допълнително намаление на честотата на извършване на полети. Броят на редовните маршрути също ще намалее значително, за да достигне […] през 2015 г. Като цяло през периода на преструктуриране Adria ще намали капацитета си с [11 - 14] % по отношение на ASK (45).
(137)
Мерките за преструктуриране, предвидени в плана по отношение на намаляването на разходите (например […] и т.н.) и увеличението на приходите (например […] и т.н.), са допълнителна стъпка в правилната посока, за да се постигне по-устойчива жизнеспособност. Освен това допълнителните мерки за преструктуриране (виж съображение 31) предвиждат увеличаване на приходите и намаляване на разходите с общ положителен ефект в размер на […] EUR през 2014 г. и […] EUR през 2015 г., като по този начин укрепват възстановяването на жизнеспособността на Adria. Ето защо Комисията е на мнение, че инициативите за намаляване на разходите и увеличаване на приходите може да създадат възможност Adria да постигне възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план до 2015 г.
(138)
В допълнение, предоставените от Словения доказателства показват, че Adria в момента е на път да изпълни повечето от целите, определени в плана за преструктуриране, което е допълнителен показател за надеждността на плана.
(139)
По отношение на възстановяване на жизнеспособността, въз основа на актуализациите на плана за преструктуриране, представен от Словения, Комисията стигна до заключението, че въздействието на различните мерки за преструктуриране е надлежно количествено определено и във всички сценарии се предвиждат разумни нива на жизнеспособност за целия период на преструктуриране до 2014 и 2015 г. Следователно, с оглед на предприетите значителни мерки за преструктуриране и постигнатия напредък, Комисията смята, че планът за преструктуриране ще позволи на Adria да възстанови дългосрочната си жизнеспособност в рамките на разумен срок.
7.5.3. Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията (компенсаторни мерки)
(140)
В съответствие с точка 38 от Насоките за ОиП трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира намаляването на неблагоприятните въздействия върху условията на търговия във възможно най-голяма степен. Тези мерки могат да включват прехвърляне на активи, намаляване на капацитета или на пазарното присъствие и снижаване на бариерите за навлизане на съответните пазари (точка 39 от Насоките за ОиП).
(141)
В това отношение закриването на дейности, носещи загуби, което при всички случаи би било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, няма да се разглежда като намаляване на капацитета или на присъствието на пазара за целите на оценката на компенсаторните мерки (точка 40 от Насоките за ОиП).
(142)
Словения предлага следните компенсаторни мерки за Adria: а) […] редовни маршрути, б) освобождаване на слотове на няколко летища, включително координирани летища, в) намаляване на големината на флота, и г) продажбата на AAT.
(143)
Словения е представила доказателства, които показват, че отменените маршрути съгласно плана за преструктуриране всъщност са били рентабилни, въз основа на маржа на приноса C1, в съответствие с практиката на Комисията по предходни дела (46). Приносът С1 отчита разходите за полета, пътниците и разпределението (т.е. променливите разходи) за всеки отделен маршрут. Следователно всички маршрути, които имат положителен принос С1, генерират достатъчно приходи, не само за да покрият променливите разходи на маршрута, но и за да допринесат за фиксираните разходи на дружеството. От гледна точка на Комисията маржът на приноса C1 изглежда е подходяща величина за оценяване на това дали определен маршрут допринася за рентабилността на въздушния превозвач.
(144)
По отношение на капацитета планът за преструктуриране предвижда, че общият капацитет на дружеството е […] ASK през 2011 г., като в края на периода на преструктуриране през 2015 г. капацитетът на Adria се очаква да бъде около […] ASK, т.е. намалението е от порядъка на [11 - 14] %. Когато маршрутите с отрицателен принос C1 са изключени, тази цифра спада до [6 - 8] %.
(145)
Комисията освен това отбелязва, че в резултат на измененията в мрежата от маршрути Adria е освободила слотове на няколко летища, някои от които са координирани летища (47), като например Дъблин и Копенхаген. Тези слотове позволяват конкурентни въздушни превозвачи да обслужват определени маршрути и да повишат своя капацитет.
(146)
На последно място, що се отнася до намаляването на флота, Комисията отбелязва, че Adria е намалило своя флот от […] самолета през 2011 г. на […] самолета, които според плана за преструктуриране следва да се запазят без промяна до края на периода на преструктуриране през 2015 г. Във връзка с продажбата на AAT Комисията счита, че тази мярка е приемлива като компенсаторна мярка, по-специално като се има предвид заключението, направено в съображение 118, че тя не включва държавна помощ.
(147)
Когато преценява дали компенсаторните мерки са подходящи, Комисията ще взема предвид структурата на пазара и условията на конкуренция, за да е сигурна, че каквато и да било подобна мярка не води до нарушаване на структурата на пазара (точка 39 от Насоките за ОиП). Компенсаторните мерки трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на неговия(те) пазар(и). Степента на намаляване трябва да бъде установявана в рамките на конкретния случай (точка 40 от Насоките относно ОиП).
(148)
На първо място Комисията отбелязва, че Adria има пазарен дял от производствения капацитет на целия авиационен сектор на Съюза и резултат (от гледна точка на пътниците) от само 0,15 % (1,17 милиона пътници през 2011 г.). За малък превозвач като Adria допълнителното намаляване на размера и капацитета на флота може да има отрицателен ефект върху жизнеспособността, без да предостави значими пазарни възможности за неговите конкуренти.
(149)
По отношение на най-важната част от компенсаторните мерки - намаляването на капацитета - Комисията смята, че намаление на рентабилните маршрути с [6 - 8] % между 2011 и 2015 г. е достатъчно, особено в сравнение с други случаи на преструктуриране на въздушни превозвачи (48). Това намаление на капацитета на рентабилните маршрути надвишава намалението в случая на Air Malta. Освен това общото намаление на капацитета от [11 - 14] % е близко до намалението от 15 %, прието в случая на Austrian Airlines (49).
(150)
На последно място, Комисията отбелязва, че Словения е подпомагана област за целите на регионалната инвестиционна помощ по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (50). Съгласно точка 56 от Насоките за ОиП „условията за разрешаване на помощ [в подпомаганите райони] може да бъдат по-малко строги по отношение на прилагането на компенсаторни мерки. Ако потребностите на регионалното развитие оправдават това, в случаи когато намаляването на капацитета или присъствието на пазара изглеждат като най-подходящи мерки за избягване нарушаването на конкуренцията, изискваното намаляване за подпомаганите области ще бъде по-малко отколкото в онези, които не са подпомагани“.
(151)
В този контекст Комисията смята, че компенсаторните мерки, предложени от Словения, са достатъчни и пропорционални съгласно Насоките за ОиП, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти по отношение условията на търговия от предоставянето на помощ за преструктуриране в полза на Adria са минимизирани във възможно най-голяма степен.
7.5.4. Ограничена до минимум помощ (собствен принос)
(152)
Съгласно точка 43 от Насоките за ОиП, за да се ограничи помощта до минимума необходими разходи за преструктуриране, е необходимо получателите на помощ да направят значителен принос към преструктурирането от техните собствени ресурси. Това може да включва продажбата на активи, които не са съществено важни за оцеляването на предприятието, или външно финансиране при пазарни условия.
(153)
Собственият принос трябва да бъде действителен, т.е. наличен, без да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци (точка 43 от Насоките за ОиП). Собственият принос не трябва да включва в себе си каквато и да било допълнителна държавна помощ. За големите предприятия обикновено Комисията смята, че принос от най-малко 50 % от разходите за преструктуриране е подходящ. При изключителни обстоятелства обаче и в случаи на особено големи трудности Комисията може да приеме по-малък принос (точка 44 от Насоките за ОиП).
(154)
Предвид общите разходи за преструктуриране в размер на […] EUR, предложеният собствен принос на Adria се състои от […] EUR, т.е. приблизително [50 - 54] % от общите разходи за преструктуриране. Собственият принос се разпределя, както следва в съответствие с плана за преструктуриране:
а)
[…].
б)
Съвкупната сума от продажбата на AAT (т.е. 14,7 млн. евро).
в)
Съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4 (19,7 млн. евро).
(155)
По отношение на съображение 154, буква а), Комисията счита, че тези мерки са приемливи и са обосновани като собствен принос. Повечето от активите са били действително продадени и поради това постъпленията в резултат на продажбата явно могат да се считат за собствен принос. Освен това Словения е представила доказателства, че в момента е в ход продажбата на оставащите активи и тяхната стойност е определена в съответствие с външни оценки, включително оценката AVAC за самолетите (виж съображение 97).
(156)
Във връзка със съображение 154, буква б), тъй като Комисията заключава в съображение 118, че мярка 5 не представлява държавна помощ, изглежда оправдано да се счита, че приходите от продажбата на AAT следва да се разглеждат като елемент на собствен принос.
(157)
На последно място, що се отнася до замяната на дълг срещу собствен капитал, посочена в съображение 154, буква в), Словения счита, че съвкупната сума от замяната на дълг срещу собствен капитал, извършена от страна на банките по мярка 4, трябва да се отчита като собствен принос. Във връзка с това Комисията е на мнение, че замяната на необезпечен дълг обикновено не показва доверието на пазара в предприятието, тъй като необезпечените кредитори не поемат нови рискове във връзка с изпълнението на плана за преструктуриране. Въпреки това, в случая на Adria Словения показа, че дългът, преобразуван в собствен капитал, е напълно обезпечен в значителна степен, т.е. [10 - 20] млн. евро от общо 19,7 млн. евро (виж съображение 97). По този начин, в случай на ликвидация на Adria, банките биха били в състояние да възстановят сумата на напълно обезпечения дълг. От това следва, че банките са се отказали от напълно обезпечено вземане, което биха могли да възстановят напълно, и са го заменили със собствен капитал на Adria на същата стойност. Следователно банките са поели нов риск чрез замяната на дълг срещу собствен капитал в размер на най-малко [10 - 20] млн. евро, тъй като те нямат сигурност, че инвестицията им в Adria ще бъде печеливша.
(158)
Въз основа на това Комисията счита, че замяната на дълг срещу собствен капитал за напълно обезпечени заеми, т.е. [10 - 20] млн. евро, е приемлива като собствен принос.
(159)
Предвид изложеното по-горе нивото на собствения принос на Adria ще достигне […] EUR или [46 - 48] % от разходите за преструктуриране. За голяма фирма като Adria нивото на собствения принос следва обичайно да бъде 50 %. В съответствие с точка 56 от Насоките за ОиП обаче Комисията може да бъде по-малко строга по отношение на размера на собствения принос в подпомагани райони, какъвто е случаят на Словения по времето, когато са предоставени мерките (виж съображение 150). При предишни случаи като Air Malta Комисията приема равнище на собствения принос от около 45 %.
(160)
Следователно Комисията счита, че изискванията съгласно точка 43 от Насоките за ОиП са изпълнени.
7.5.5. Принцип на еднократната помощ („един път - последен път“)
(161)
И накрая, в точка 72 от Насоките за ОиП се предвижда, че предприятие, което вече е получило помощ за оздравяване или преструктуриране през последните десет години, не може да бъде допуснато до помощ за оздравяване или преструктуриране (принципът „един път - последен път“).
(162)
Тъй като мерки 1, 2, 3 и 5 не включват държавна помощ и тъй като се оказва, че Adria не се е възползвало от каквато и да е помощ за оздравяване или преструктуриране през последните 10 години, Комисията заключава, че принципът на еднократната помощ „един път - последен път“ е спазен по отношение на мярка 4.
7.6. Заключение по отношение на мярка 4
(163)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че през 2011 г. Словения неправомерно е приложила капиталова инжекция в полза на Adria в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията счита, че мярката и планът за преструктуриране отговарят на условията, изисквани от Насоките за ОиП. Следователно Комисията счита, че помощта е съвместима с вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Увеличенията на капитала на Adria Airways d.d. през 2007, 2009 и 2010 г., които Република Словения е приложила в полза на Adria Airways d.d., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Придобиването на Adria Airways Tehnika d.d. от PDP и Aerodrom Ljubljana d.d. през 2010 г. и 2011 г. не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Капиталовата инжекция в размер на 50 млн. евро в полза на Adria Airways d.d., която Република Словения прилага през 2011 г., представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Тази помощ е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Словения.
Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.
COMMISSION DECISION (EU) 2015/494
of 9 July 2014
on the measures SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) implemented by Slovenia for Adria Airways d.d.
(notified under document C(2014) 4543)
(Only the Slovenian text is authentic)
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having regards to the decision by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, in respect of the aid SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) (1),
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions and having regard to their comments,
Whereas:
1. PROCEDURE
(1)
By SANI notification No 5628 of 11 March 2011, registered on the same day, Slovenia notified to the Commission rescue aid to Adria Airways d.d. (hereinafter ‘Adria’ or ‘the company’), in the form of a State guarantee and a soft loan in the amount of EUR 6,2 million.
(2)
The Slovenian authorities provided supplementary information by letters of 31 March 2011 and 12 April 2011. The Commission requested additional information by letter of 29 April 2011 to which the Slovenian authorities did not reply. A meeting with the Slovenian authorities and their advisors took place on 13 July 2011, where it was explained to the Commission that the notified rescue aid would not be sufficient in view of the unfavourable financial situation of the company and that Slovenia planned to inject EUR 50 million in cash into Adria. Slovenia withdrew its rescue aid notification on 1 August 2011.
(3)
Following information that Slovenia had nevertheless carried out the above cash injection on 30 September 2011, the Commission decided to continue its preliminary investigation ex officio and asked for further information by letters of 12 September 2011, 28 November 2011 and 17 April 2012, to which the Slovenian authorities replied by letters of 11 October 2011, 27 December 2011, 13 January 2012 and 18 May 2012. In addition, the Slovenian authorities submitted a memorandum prepared by the legal representatives of Adria by e-mail of 7 November 2012.
(4)
At the request of the Slovenian authorities, a meeting was held on 12 July 2012 with the participation of representatives of Adria and the State-owned holding PDP, (2) one of the shareholders of Adria. In that meeting, the Slovenian authorities and the representatives of Adria and PDP presented clarifications and arguments as regards the measures under scrutiny.
(5)
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Slovenia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (hereinafter ‘the opening decision’). Slovenia submitted comments on the opening decision by letter dated 21 January 2013. The Commission requested additional information from Slovenia by letter of 5 March 2013, to which Slovenia replied on 19 April 2013. Slovenia submitted further information on 16 September 2013. The Commission requested additional information to Slovenia by letter of 6 November 2013, to which Slovenia replied on 4 December 2013, 6 and 17 January 2014. Meetings with the Slovenian authorities and their legal representatives took place on 25 March and 5 December 2013 and 8 January 2014.
(6)
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union (3) on 8 March 2013. The Commission invited interested parties to submit their comments on the measures.
(7)
The Commission received observations from one interested party, namely Ryanair on 8 April 2013. It forwarded them to Slovenia, which was given the opportunity to react; Slovenia's comments were received by letter dated 13 May 2013.
2. THE SLOVENIAN AIR TRANSPORT MARKET
(8)
Adria is the national air carrier of Slovenia and the main airline at Ljubljana's airport. In 2011, it carried 73,4 % of the passengers flying via Ljubljana's airport and since then this figure has decreased to 71,3 % in 2012 and to 69,8 % in 2013 (4).
(9)
Although the presence of low-cost carriers in Slovenia is limited (easyJet operates only one route from Ljubljana while Wizz Air operates two), they accounted for 12,6 % of public transport passengers in 2013 (5). Currently, there are five other competitors flying from Ljubljana to their main hubs, namely Air France, Finnair, Turkish Airlines, Montenegro Airlines and Air Serbia.
3. THE BENEFICIARY
(10)
Adria is a large company with approximately 450 employees. In 2013 it had a turnover of EUR 142,3 million and incurred losses of EUR 3 million (estimated data). It has a fleet of 11 aircraft, mainly regional jets. At present, Adria is owned, inter alia, at 69,9 % by the Republic of Slovenia, 19,6 % by the Bank Assets Management Company (BAMC) (to whom certain assets of Nova Ljubljanska Banka d.d. (6) (hereinafter ‘NLB’) were transferred), 4,7 % by ABANKA d.d. and 2,1 % by PDP.
(11)
Adria's financial situation has constantly deteriorated from 2008 onwards, having reduced sales, negative EBT (earnings before tax) and negative own equity. For additional details on the financial situation of Adria between 2007 and 2011, see Section 7.1 below.
(12)
On 1 August 2012, Slovenia together with PDP, NLB, Abanka Vipa d.d., Hypo Alpe-Adria Bank d.d., and Unicredit Bank of Slovenia d.d. began the privatisation process of Adria by seeking bids for 74,87 % of the company's shares. On that day, the Capital Assets Management Agency of the Republic of Slovenia (AUKN) published a public invitation to investors for submission of non-binding expression of interest in the process of sale of a majority block of shares of the company (7). It however appears that this process was cancelled and that the privatisation process of Adria will start afresh at a later point in time.
4. DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
4.1. Measure 1: the 2007 capital increase
(13)
As of 31 December 2006, the capital of Adria had the following shareholding structure:
Table 1
Adria's shareholder structure before the 2007 capital increase
Name
%
KAD
55,0
SOD
20,0
NFD 1 delniški investicijski sklad d.d. (8)
9,7
NFD Holding d.d. (9)
7,2
Infond d.o.o. (10)
4,9
Others (incl. individual shareholders)
3,2
(14)
On 19 February 2007, the shareholders' meeting of Adria decided to increase the capital of the company by EUR 10,9 million. The State-owned fund KAD subscribed approximately 99,6 % of the increase, while the rest was subscribed by individual shareholders. All shares were subscribed by 5 April 2007.
(15)
The price paid was EUR 27 per share. A valuation report dated […] (11) set the shares' value at EUR […] per share in September 2006.
(16)
Subsequent to the 2007 capital increase, the capital ownership of Adria was as follows:
Table 2
Adria's shareholder structure after the 2007 capital increase
Name
%
KAD
77,3
SOD (12)
10,0
NLB (13)
8,5
Infond d.o.o.
2,4
Others (incl. individual shareholders)
1,8
4.2. Measure 2: the 2009 capital increase
(17)
On 13 January 2009, the Management Board of Adria decided to increase the capital of Adria by issuing new shares. As a result, the capital of Adria was increased by EUR 2,36 million. KAD subscribed approximately 99,5 % of the increase, while the rest was subscribed by individual shareholders. All shares were subscribed by 20 July 2009.
(18)
The price paid was EUR 22 per share. A valuation report dated […] set the value of the shares at EUR […] per share in September 2008.
(19)
Subsequent to the 2009 capital increase, the capital ownership of Adria was as follows:
Table 3
Adria's shareholder structure after the 2009 capital increase
Name
%
KAD
78,6
SOD
8,8
NLB
7,5
Infond d.o.o.
2,2
Others (incl. individual shareholders)
2,9
4.3. Measure 3: the 2010 capital increase
(20)
On 2 September 2010, the shareholders' meeting of Adria decided to increase the capital of the company by EUR 2,5 million. The holding company PDP (the successor of KAD and SOD), subscribed approximately 80 % of the increase. Two private tourist agencies: Kompas d.d. and Palma d.o.o. subscribed the remaining 20 % (10 % each). All shares were subscribed by 1 October 2010.
(21)
The price paid was EUR 12 per share. A valuation report dated […] set the shares' value at EUR […] per share in June 2009.
(22)
Subsequent to the 2010 capital increase, the capital ownership of Adria was as follows:
Table 4
Adria's shareholding structure after the 2010 capital increase
Name
%
PDP
86,0
NLB
6,1
Kompas d.d.
1,9
Palma d.o.o.
1,9
Infond d.o.o.
1,7
Others (incl. individual shareholders)
2,4
4.4. Measure 4: the 2011 capital increase
(23)
On 21 September 2011, the shareholders' meeting of Adria decided to increase the capital of the company by EUR 69,7 million. The Republic of Slovenia subscribed EUR 49,5 million in cash and PDP subscribed EUR 0,5 million, also in cash. The rest of the capital increase (i.e. EUR 19,7 million) took the form of debt-to-equity swap by a number of banks: (a) EUR 13,83 million by NLB; (b) EUR 3,35 million by Abanka Vipa d.d.; (c) EUR 1,24 million by Unicredit Bank of Slovenia d.d.; and (d) EUR 1,28 million by Hypo Alpe-Adria Bank d.d. The capital increase was carried out on 30 September 2011.
(24)
The agreed price was EUR 1 per share, the minimum allowed by Slovenian law. There was no valuation report.
(25)
Subsequent to the 2011 capital increase, the capital ownership of Adria was as follows:
Table 5
Adria's shareholder structure after the 2011 capital increase
Name
%
Republic of Slovenia
69,9
NLB
19,6
Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
1,8
Abanka Vipa d.d.
4,7
Unicredit Bank of Slovenia d.d.
1,8
PDP
2,1
Others (incl. individual shareholders)
0,1
The restructuring plan of September 2011
(26)
According to the Slovenian authorities, the State, PDP and the banks decided to participate in the 2011 capital increase on the basis of a plan entitled ‘Financial and Business Restructuring Programme’ (‘the restructuring plan’) dated September 2011. That plan included necessary measures for the financial and business restructuring of Adria, which would allow the latter to return to viability. The plan was clearly written for the purpose of a restructuring aid notification as it refers to concepts such as ‘own contribution’ and ‘distortion of competition’ which are not normally found in a business plan.
(27)
According to the restructuring plan as originally submitted, Adria would achieve viability in 2013 (basic and optimistic scenarios) or 2014 (pessimistic scenario). Also, according to the restructuring plan as originally submitted, Adria's difficulties were caused by: (a) […].
(28)
The restructuring plan as originally submitted established a number of measures aimed at restructuring Adria and returning it to viability: (a) […].
(29)
Also according to the restructuring plan as originally submitted, the 2011 capital increase of EUR 69,7 million would cover Adria's negative equity of EUR […], the repayment of obligations of EUR […] (EUR […] of overdue obligations to suppliers and EUR […] for early repayment of bank loans), and the financing of restructuring measures of EUR […].
(30)
On the other hand, the total costs of the restructuring would amount to EUR […], which were partly funded by the EUR 50 million cash injection from the Slovenian State and PDP. The contribution of Adria to its restructuring costs (‘own contribution’) would amount to EUR […] from a debt-to-equity conversion of bank loans (EUR 19,7 million), […]. Finally, the restructuring plan as originally submitted considered the sale of AAT and the cancellation of scheduled routes as compensatory measures.
(31)
In view of the doubts expressed by the Commission in the opening decision, Slovenia submitted a number of updates to the restructuring plan. In particular, the restructuring plan currently foresees duration of the restructuring until 2015 and includes several additional restructuring measures in order to ensure a more sustainable viability. The additional restructuring measures, together with their financial effect for 2014-2015, are the following: (a) […].
4.5. Measure 5: the acquisition of Adria Airways Tehnika d.d. in 2010-2011
(32)
AAT, a 100 % subsidiary of Adria, was founded in 2010. Until then it had been Adria's in-house maintenance unit known as SVL. AAT is active in the aircraft maintenance sector for Adria and other clients.
(33)
In the period November 2010 to March 2011, PDP and Aerodrom Ljubljana (the majority State-owned manager of Ljubljana's airport) respectively acquired 52,3 % and 47,7 % of AAT from Adria in two stages. At a first stage, PDP purchased a stake of 18,24 % in AAT in the form of 2 676 346 preference shares with no voting rights at EUR 1 per share. At the same time, Aerodrom Ljubljana acquired a 31,16 % stake in AAT (4 570 881 shares) through conversion of debt into preference shares with no voting rights for an amount of approximately EUR 4,6 million. At a second stage in early 2011, Adria sold its remaining shares in AAT as follows: PDP acquired 5 000 000 ordinary shares at EUR 1 per share and increased its stake in the company to 52,33 %, while Aerodrom Ljubljana increased its stake in AAT to 47,67 % by converting EUR 2,2 million of receivables from Adria.
(34)
The total price paid was thus EUR 14,7 million, i.e. EUR 1 per share. A valuation report dated April 2010 had set the value of AAT as Adria's maintenance unit at a range between EUR 14,4 million and EUR 14,9 million in December 2009.
5. THE OPENING DECISION
(35)
On 20 November 2012, the Commission decided to open the formal investigation procedure. In its opening decision, the Commission's preliminary view was that Adria could be considered a firm in difficulty at the time the measures identified were provided or at the very least since 2008. The Commission also expressed doubts as regards the five measures under assessment and came to the preliminary conclusion that all of them entailed State aid.
(36)
As regards measures 1 and 2, the Commission was in its opening decision of the view that the Slovenian State had had a clear and direct influence on KAD and preliminarily concluded that the participation of KAD to the 2007 and 2009 capital increases consisted of State resources and were imputable to Slovenia. Although the price of the shares actually paid by KAD was below the value determined by two valuation reports, the Commission expressed doubts on the reports having regard to the significant time gap between the moment when the shares were valued and the moment when the capital injections took place. Bearing in mind that KAD was majority shareholder of Adria at the time, the Commission considered that the 2007 and 2009 capital increases were aimed at financing an existing investment for KAD in a company which could be considered to be in difficulty.
(37)
When assessing measure 3, the Commission noted that PDP is the successor of KAD and SOD, whose actions the Commission preliminarily considered were imputable to the State. In addition, the Commission highlighted as elements of imputability to the State the fact that the Slovenian State indirectly owns 100 % of PDP (through KAD, SOD and DSU (100 % State-owned company for management of assets)) and referred to some indirect evidence of imputability in the sense of the Stardust Marine case-law (14). Similarly to measures 1 and 2, although the price of the shares actually paid by PDP was below the value determined by a valuation report, the Commission expressed doubts on the report having regard to the significant time gap of 15 months between the moment when the shares were valued and the moment when the capital injection took place. The Commission also preliminarily considered that the participation to the 2010 capital injection of two private tourist agencies (Kompas d.d. and Palma d.o.o.) alongside PDP was per se not sufficient to remove the Commission's doubts about a possible advantage for Adria (15).
(38)
In relation to measure 4, the Commission noted that the investment by Slovenia clearly entailed State resources and reiterated its preliminary conclusion that PDP's actions were imputable to the State. The Commission also expressed doubts about NLB's participation to measure 4, which could be seen as imputable to the State in view of the fact that: (a) NLB was at the time majority-owned by the State; (b) the State had majority of votes in the Management Board and Supervisory Board of the bank; and (c) the behaviour of a State-controlled bank could be influenced by the public authorities.
(39)
When assessing whether measure 4 entailed an undue selective advantage to Adria, the Commission noted in the opening decision that the fact that the banks agreed to the debt-to-equity conversion only in the case that the State would inject cash into Adria, and in particular the different nature of the contributions of the State and PDP when compared to that of the banks (cash v conversion of debt), was sufficient to create reasonable doubts about whether the 2011 capital increase was pari passu. The Commission also noted that, contrary to the previous capital increases, the 2011 capital increase took place without a valuation report.
(40)
As regards the claim of the Slovenian authorities that they had decided to participate in measure 4 on the basis of the restructuring plan dated September 2011, the Commission observed that the restructuring plan was in principle not sufficient to satisfy the private investor criteria since some of the restructuring plan's predictions appeared to be based on uncertain or unclear assumptions. The Commission moreover highlighted that a private investor would have considered the risk that the previous capital increases constituted illegal State aid and would have assessed the impact of the risk of a possible recovery order by the Commission on the profitability of the investment. Finally, the Commission observed that the banks may have decided to participate in the capital injection because of the interest showed by Slovenia in Adria much before the date when the 2011 capital increase was decided.
(41)
In relation to measure 5, the Commission reiterated its preliminary view that the actions of PDP were imputable to the State and that State resources were involved. Regarding Aerodrom Ljubljana, the Commission came to the same preliminary conclusion in view of the fact that it was majority State-owned already at the time of the acquisition of AAT. The Commission also considered it unlikely that the public authorities were not involved in important decisions taken by Aerodrom Ljubljana, the manager of Ljubljana's airport, due to the latter's strategic importance for the country as the main gate for international flights.
(42)
Given that the first stage of the acquisition of shares of AAT took place immediately after the 2010 capital increase, the Commission was of the view that both measures should not be assessed in isolation but as part of a larger operation aimed at supporting Adria. When examining the report fixing the value of ATT's shares, the Commission noted that it valued AAT as being part of Adria's maintenance unit (it was at the time SVL) and that it took into account the synergies derived from this when assessing the value of AAT. However, the Commission considered that the report should have assessed the value of SLV/AAT as a stand-alone entity discarding intra-group synergies, since AAT was spun-off from Adria in 2010 and sold as a separate entity. In addition, the Commission also expressed concerns about the considerable gap between the time of the valuation and the time of the sale of the shares of AAT.
(43)
The Commission also expressed doubts on the compatibility with the internal market of the five measures under assessment, in particular since the Slovenian authorities did not provide any possible grounds for compatibility.
(44)
In view of the nature of the measures at issue and of the fact that Adria could be considered a firm in difficulty at the time of the granting of the measures, the Commission noted that the compatibility of the measures could only be assessed under Article 107(3)(c) TFEU, and in particular in the light of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (16) (‘the R&R Guidelines’). The Commission first noted that the conditions for rescue aid laid down in Section 3.1 of the R&R Guidelines did not seem to be met. In relation to restructuring aid as defined in Section 3.2 of the R&R Guidelines, the Commission highlighted that the measures identified had been granted before notification to the Commission and in the absence of a credible restructuring plan satisfying the conditions laid down in the R&R Guidelines, a circumstance that in itself would be sufficient to exclude compatibility of the measures with the internal market (17).
(45)
The Commission also expressed doubts on the restructuring plan, since it appeared not to be sufficiently solid to restore the long-term viability of Adria, as some of its predictions are based on non-quantified, uncertain or unclear assumptions. The Commission also considered doubtful whether the compensatory measures foreseen in the restructuring plan could be considered appropriate and/or sufficient, given that they appeared to be necessary to restore the viability of Adria. Regarding the sale of AAT, it took place several months before the restructuring plan was approved, at a time - end of 2010, beginning of 2011 - when Adria apparently was in dire need of financing. Also, the cancellation of scheduled routes did not appear to be acceptable as compensatory measures given that most of these routes (27 out of 31) were reported in the restructuring plan to be loss-making and their termination would in any case be required to ensure viability of the company. The Commission also had doubts on whether the proposed own contribution from Adria of EUR […] could be fully accepted, in particular, since it is unclear whether the amounts from the sale of AAT and the debt-to-equity conversion of bank loans could be counted as own contribution. Given that Adria seemed to be in difficulty at the time the measures were granted and that firms in difficulty can only receive rescue and/or restructuring aid, the Commission also raised doubts on whether the ‘one time, last time’ principle would be respected, notably as regards the 2011 capital increase.
6. COMMENTS ON THE OPENING DECISION
6.1. Comments from Slovenia
(46)
In its comments on the Commission's opening decision, Slovenia maintains that measures 1, 2 and 3 did not entail State aid because the decisions of KAD and PDP cannot be deemed imputable to the State. In particular, Slovenia noted that a 100 % shareholding of the State is not sufficient to conclude that the measures are imputable to the State. Slovenia moreover notes that the valuation reports determining the value of the shares were appropriate and that on that basis the market economy investor principle (‘MEIP’) was met, thereby excluding an advantage to Adria. Concerning in particular measure 3, Slovenia argues that the pari passu subscription of 20 % of the shares by two private tourist agencies alongside PDP was significant and showed that the market did not doubt about Adria's viability, which would exclude the presence of State aid.
(47)
In relation to measure 5, Slovenia reiterates that the actions of PDP cannot be deemed imputable to the State. As regards Aerodrom Ljubljana's actions, Slovenia considers that the State influence on its decision to purchase AAT cannot be inferred from the fact that certain members of the Supervisory Board were proposed by the State, KAD and SOD. Slovenia furthermore considers that the valuation report dated April 2010,which had set the value of AAT as Adria's maintenance unit at a range between EUR 14,4 million and EUR 14,9 million, cannot be deemed outdated and that there is no indication that the valuation report took into consideration the synergies with Adria. In addition, Slovenia claims that the minutes of the boards of both PDP and Aerodrom Ljubljana demonstrate that the decision to acquire ATT was taken on the basis of economically-rational considerations. For these reasons, the presence of State aid in measure 5 would be excluded.
(48)
Slovenia also contests the qualification of Adria as a firm in difficulty and considers that Adria would be in difficulty only as of January 2011, i.e. at the time of measure 4.
(49)
Concerning measure 4, Slovenia excludes the presence of aid arguing that the debt-to-equity swap of NLB is not imputable to the State. Moreover, Slovenia is of the opinion that the outstanding loans converted into equity were fully collateralised with pledges on aircraft and buildings and that, by converting them into equity, the banks assumed new business risk. In this sense, the debt-to-equity conversion would be equivalent to a cash injection. Slovenia also notes that the banks and the State influenced each other in order to take the investment decision, which - in Slovenia's view - was based on a reliable restructuring plan, and concludes that the investment decisions were concomitant, thereby excluding any undue advantage to Adria.
(50)
Since Slovenia considers that measures 1, 2, 3 and 5 did not entail State resources, it did not advance any compatibility grounds for these measures. However, it advanced compatibility grounds for measure 4 in case the Commission would conclude it amounts to State aid. Since, according to Slovenia, Adria would be in difficulty only as of January 2011 (see recital 48), measure 4 would constitute compatible restructuring aid under Section 3.2 of the R&R Guidelines on the basis of the submitted restructuring plan.
(51)
As regards return to viability, Slovenia considers that the restructuring plan ensures the long-term viability of Adria and highlights that, in accordance with the R&R Guidelines, the restructuring plan includes a market survey and an analysis of the causes that led to the company's difficulties, and that it foresees the abandonment of activities which would remain structurally loss-making after restructuring. As indicated in recital 31, Slovenia submitted a number of updates to the restructuring plan, which currently foresees duration of the restructuring until 2015 and includes several additional restructuring measures in order to ensure a more sustainable viability. Slovenia also highlights that the updated restructuring plan ensures the long-term viability of the company by end of 2015 even in the worst-case scenario with a return on equity (ROE) of […] % in 2014 and of […] % in 2015, higher than the levels accepted by the Commission in the Air Malta decision (18).
(52)
Slovenia is of the view that the capacity reduction (in the form of cancellation of scheduled services) of […] % and […] % in winter and summer seasons, the release of slots at certain airports, including coordinated (congested) airports, and the sale of AAT are appropriate and proportionate compensatory measures. Slovenia also claims that the routes cancelled were actually profitable on the basis of the so-called ‘gross margin’ (positive C1 contribution) which the Commission had accepted in the Air Malta and Czech Airlines (19) cases.
(53)
In relation to aid limited to the minimum (own contribution), in line with what has been explained above, Slovenia claims that the sale of AAT is free of aid and therefore its proceeds, amounting to EUR 14,7 million, should be accepted as own contribution. Slovenia also considers that the debt-to-equity swaps of the banks should count as own contribution for their entire amount, i.e. EUR 19,7 million. Slovenia has also submitted the values of the aircraft pledged for the loans in question, together with the relevant AVAC report (20) demonstrating the values of those aircraft. Adding to this the sale of a number of assets […] the amount of own contribution would exceed [50-54] % on the basis of the updated restructuring plan.
(54)
Finally, as regards the ‘one time, last time’ principle, Slovenia is of the view that it was respected since measures 1, 2, 3 and 5 - which predated measure 4 - did not entail State aid to Adria.
6.2. Comments from interested parties
(55)
During the formal investigation procedure, the Commission only received comments from Ryanair, who supports the Commission's preliminary findings that the measures under assessment entailed aid and were incompatible with the internal market.
(56)
Ryanair however argued that the Commission's assessment of the MEIP was not complete in the opening decision, since the Commission should have considered whether a private investor would have opted for liquidating Adria upfront instead of providing it with additional capital. (21) Ryanair argues that the Commission should have assessed in its opening decisions whether the liquidation of Adria was more profitable for the State than the provision of additional funds. Although Ryanair considered that it had no sufficient information to comment on the restructuring plan, it noted its doubts that Adria would return to profitability.
(57)
Ryanair also argued that any aid to Adria would harm Ryanair's market position, since it frustrates Ryanair's efforts at developing its market and inflicts loss of revenue on Ryanair.
6.3. Observations from Slovenia on the comments of interested third parties
(58)
Slovenia addressed in detail the arguments raised by Ryanair in its observations. In particular, Slovenia noted that not only the State had participated to the capital injections in favour of Adria, but also private investors as well as entities whose actions, according to Slovenia, cannot be imputed to the State. In addition, Slovenia considers that Ryanair misinterpreted the case-law when it claims that the State should have favoured bankruptcy over Adria's restructuring and long-term viability. According to Slovenia, the test advanced by Ryanair was flawed since it would only be applicable to Adria's creditors but not investors: since Slovenia had no credits against the company, it could not ask for its liquidation.
(59)
Slovenia noted that the Commission had addressed the assumption of Adria's restructuring plan and highlighted that Ryanair's doubts whether Adria could return to viability are unfounded. Finally, Slovenia argued that the alleged harm to Ryanair's market position was not substantiated.
7. ASSESSMENT OF THE MEASURES
(60)
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether Adria is a firm in difficulty in the sense of the R&R Guidelines (Section 7.1 below). It then analyses whether the measures under scrutiny entail State aid to Adria in the meaning of Article 107(1) TFEU (Section 7.2 below) and then whether such aid, were it to be present, is lawful (Section 7.4 below) and compatible with the internal market (Section 7.5 below).
7.1. Difficulties of Adria
(61)
Adria's financial situation has constantly deteriorated from 2008 onwards, having reduced sales, negative EBT (earnings before tax) and negative own equity. Adria's key financial parameters between 2007 and 2011 were as follows, according to the information provided by the Slovenian authorities:
Table 6
Adria's key financial data 2007 - June 2011 (EUR million)
2007
2008
2009
2010
June 2011
Turnover
179,2
205,4
161,4
148,7
71,1
Net result
0,4
- 3,2
- 14,0
- 63,1
- 2,2
EBT+DA
0,4 (22)
10,9
1,6
- 50,9
1,8
Registered capital
6,8
6,8
7,7
9,4
9,4
Own equity
41,8
32,5
29,3
- 35,4
- 35,9
Debt/Equity (ratio)
2,8
3,7
4,0
- 3,9
- 3,6
Cash flow from operating activities
16,9
18,5
6,1
1,7
- 21,6 (23)
(62)
Adria closed the financial year 2011 with losses of EUR 12 million (24) while in 2012 the losses reached EUR 10,8 million (25). It also appears that in 2013 Adria narrowed the losses to EUR 3,1 million (26).
(63)
Point 10(a) of the R&R Guidelines stipulates that a company is in difficulty when ‘more than half of registered capital has disappeared and more than one quarter of that capital has been lost over the preceding 12 months’. This provision reflects the assumption that a company experiencing a massive loss in its registered capital will be unable to stem losses that will almost certainly condemn it to go out of business in the short or medium term (as stipulated in point 9 of the R&R Guidelines).
(64)
As indicated in the opening decision, between 2007 and June 2011, the registered capital was not lost but it actually increased. However, the Commission notes that the company's equity turned negative in 2010 and 2011. At the same time, the company did not adopt appropriate measures in order to tackle the decrease of its own equity. In earlier cases (27), the Commission concluded that, where a company has negative equity, there is an a priori assumption that the criteria of point 10(a) of the R&R Guidelines are met, which would be the case for Adria since at least 2010. The General Court also concluded in a recent judgment (28) that a company with negative equity is a company in difficulty.
(65)
In addition, it also appears that by the end of 2010 the difficulties of Adria were at its peak. The press at that time mentioned the possibility of Adria's going into receivership or even filing for bankruptcy (29). This could be seen as a sign that, at least at that time, Adria fulfilled the criteria for being the subject of collective insolvency proceedings under Slovenian law in the sense of point 10(c) of the R&R Guidelines.
(66)
For the reasons above, in line with the opening decision, the Commission concludes that Adria was a firm in difficulty in the sense of point 10(a) and/or point 10(c) of the R&R Guidelines in 2010 and 2011, i.e. at the time when measures 3, 4 and 5 were granted.
(67)
In addition, Table 6 in recital 61 suggests that in 2010 and 2011 Adria could also be deemed to be in difficulty in the sense of point 11 of the R&R Guidelines, which states that a firm may be considered to be in difficulty ‘where the usual signs […] are present, such as increasing losses, diminishing turnover, growing stock inventories, excess capacity, declining cash flow, mounting debt, rising interest charges and falling or nil net asset value’.
(68)
However, the Commission is of the view that Adria did not show the usual signs of firms in difficulty as per point 11 of the R&R Guidelines between 2007 and 2009. With regard to 2008, Adria incurred losses of EUR 3,2 million for the first time in the period under consideration. As Slovenia correctly points out, in 2008 Adria's revenues and cash flow increased when compared to the previous year (from EUR 179,2 million to EUR 205,4 million and from EUR 16,9 million to EUR 18,5 million, respectively). In addition, its registered capital remained stable at EUR 6,8 million.
(69)
The Commission also observes that in 2008 and 2009, Adria had net EBT of EUR 3,2 million and EUR 14 million. In the same years, when excluding depreciation, the company's economic result was positive, reaching EBT+DA of EUR 10,9 million and EUR 1,6 million, respectively (see Table 6 in recital 61). From 2010 onwards, Adria's EBT+DA turned negative. Since measure 2 was decided in January 2009 and the shares were fully subscribed in July 2009, the Commission cannot conclude with certainty that at the time there was a clearly identifiable trend of negative results allowing it to conclude that Adria was a firm in difficulty in the sense of the R&R Guidelines.
(70)
Accordingly, the Commission is of the view that Adria would not qualify as a firm in difficulty in 2007-2009, i.e. when measures 1 and 2 were provided.
7.2. Existence of State aid
(71)
By virtue of Article 107(1) TFEU, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
(72)
In order to conclude whether State aid is present, the Commission must assess whether the cumulative criteria of Article 107(1) TFEU (i.e. transfer of State resources, selective advantage, potential distortion of competition and affectation of intra-EU trade) are met for each of the five measures under assessment.
7.2.1. Measures 1 and 2: the 2007 and 2009 capital increases
(73)
The Commission will first analyse whether measures 1 and 2 conferred a selective undue advantage to Adria.
(74)
In its opening decision, the Commission noted in this respect that the price of the shares paid by KAD was below the value determined by two valuation reports. KAD acquired the new shares of Adria in February 2007 at a price of EUR 27 per share, below the value determined by a valuation report of EUR […] per share as of […] (see recital 15). In January 2009, KAD acquired the shares at a price of EUR 22 per share, below the value determined by a valuation report of EUR […] per share as of […] (see recital 18). However, the Commission expressed doubts on the reliability of these reports, inter alia, because there was a significant time gap between the moment at which the capital increases took place (February 2007 and January 2009, respectively) and the time at which the shares of the company were valued ([…] and […], respectively).
(75)
The Commission has assessed the data and evidence submitted by Slovenia about these reports after the opening of the formal investigation procedure. As regards measure 1, Slovenia has explained that the data on which the report was based dates from 30 September 2006 and was the latest available data at the time the valuer prepared the report. As regards measure 2, it results that the valuation report was commissioned at the same time as the general assembly of Adria had decided to proceed to a capital increase. In addition, the Commission has no reason to believe that the valuer (P&S Capital) was not fully independent.
(76)
In addition, although it is true that there was a time gap of […] months between the moment at which the shares of the company were valued and the moment at which the capital increases took place, the Commission has found no evidence proving that this gap actually had an impact on the estimated value of the shares of Adria.
(77)
The Commission observes that the valuation method used in the reports (net present value of expected free cash flows (30)) is widely accepted for cases of acquisitions. Moreover, it results from a detailed analysis of the reports that the formulas used therein were adequate for the purposes of the valuation and had been adequately applied, and that the assumptions and the projections on turnover growth and profitability seemed realistic. In particular, in the valuation report for the capital injection of 2007 (measure 1), the projected average rates of revenue growth and profitability are within the range of the observed past ones. In the valuation report for the capital injection of 2009 (measure 2), the projected rates of revenue growth and profitability are lower than the observed past ones, because of: (a) the high economic growth in 2008 was mainly the result of the Slovenian EU Presidency; (b) the slow world economic growth; and (c) the strained situation of the financial markets. The rest of the assumptions used in the reports also seem realistic. Moreover, the Commission notes that KAD was majority shareholder of Adria already before the capital increases (31) and that the capital increases aimed at financing an existing (and profitable) investment for KAD.
(78)
On the basis of the above, the Commission observes that 2007 and 2009 capital increases can be considered market-conform and did not entail an undue advantage to Adria.
(79)
Therefore, the Commission concludes that measures 1 and 2 constituted investments that a market economy investor in comparable circumstances (32) would have undertaken and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met.
7.2.2. Measure 3: the 2010 capital increase
(80)
As noted in recital 73, one of the necessary conditions for State aid to be present is that the measure confers an undue selective advantage to the beneficiary. In what follows the Commission will assess whether this condition is met in relation to measure 3.
(81)
In its opening decision, the Commission noted that although the price of EUR 12 per share that PDP and the private tourist agencies paid for the shares of Adria was below the price of EUR […] per share determined by a valuation report. As in measures 1 and 2, Commission expressed doubts on the reliability of this report, mainly because there was significant time gap of […] months between the moment of the capital increase (September 2010) and the moment for which the report valued the shares ([…]).
(82)
The information submitted by the Slovenian authorities, has to some extent alleviated the doubts of the Commission in this respect. However, irrespective of this, the Commission recalls that on the basis of the same information and valuation, two private tourist agencies (Kompas d.d. and Palma d.o.o.) participated in the 2010 capital increase in a proportion of 20 %, while PDP injected the remaining 80 % of the capital. The private tourist agencies and PDP participated under the same conditions and subscribed the shares on the same date. Moreover, the private participation and the contribution of PDP were both carried out by injecting cash. In its opening decision, the Commission highlighted that a private participation of 20 % could in principle be seen as a sign that the investment in question was supported by the market, although the operation was to be seen in the broader context of the situation of Adria at the time and the fact that measure 3 was the third capital increase within a time spam of approximately 3,5 years.
(83)
The Commission first observes that Slovenia has provided evidence showing that Kompas d.d. and Palma d.o.o. are fully private companies in which the State did not exercise any type of control or influence. In addition, as indicated in recital 79, measures 1 and 2 did not amount to State aid. On this basis, it seems that investment decisions which a private investor would have taken cannot be seen as having an influence on the decisions of the private tourist agencies to invest into Adria. The Commission also notes that the private tourist agencies subscribed the shares of Adria on the same date as PDP, they paid the same price, their investment was made under the same terms and conditions, and the increase from PDP and the private tourist agencies was done in cash.
(84)
In any event, even if the Commission were to conclude that PDP's participation would entail State resources and be imputable to the State (see in this sense recitals 89 to 91), a private participation of 20 % cannot be considered negligible by comparison to the public intervention in the sense of settled case-law (33). Moreover, bearing in mind the above, the Commission cannot conclude that the decision of the private tourist agencies to invest into Adria was actually influenced by the conduct of PDP. The fact that Adria was considered as being in difficulty in 2010 (see Section 7.1) does not alter this conclusion.
(85)
In addition, from the evidence submitted by Slovenia it does not appear that the private tourist agencies had motivations to invest in Adria other than profit-seeking. In this respect, the Commission points out to a report provided by Slovenia on the strategic orientations of Adria for the period 2009-2014 - which apparently was at the disposal of the investors at the time of taking their investment decision - according to which Adria was expected to make profits between 2010 and 2104, on the basis a capital injection of approximately EUR 2,5 million and the implementation by Adria of certain measures, including higher average income on passenger and cost reductions. This report could be seen as an additional indication that the private tourist agencies were indeed convinced of the profitability of their investment.
(86)
Therefore, the Commission is of the view that the decision of the private tourist agencies to invest in Adria was made pari passu with that of PDP and that their investment was significant. In addition, the Commission has no reasons to doubt that the private tourist agencies decided to invest in Adria for profit-seeking motives. On this basis, the Commission concludes that measure 3 did not entail an undue advantage to Adria and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met.
7.2.3. Measure 4: the 2011 capital increase
(87)
On 30 September 2011, Slovenia subscribed in cash 70 % (EUR 49,5 million) of the 2011 capital increase of Adria. Slovenia invested the money through the Capital Assets Management Agency of Slovenia (AUKN). In addition, PDP subscribed in cash an additional 1 % (EUR 0,5 million). The rest of the increase (i.e. EUR 19,7 million) took the form of debt-to-equity swap by several banks: 20 % by NLB, 5 % by Abanka Vipa d.d., 2 % by Unicredit Bank of Slovenia d.d. and 2 % by Hypo Alpe-Adria Bank d.d.
(88)
The AUKN was established by the Law on Corporate Governance of Capital Investments of the Republic of Slovenia (34), its Management Board was appointed by the National Assembly, it was a direct user of the budget of the Republic of Slovenia and it was staffed with public employees. (35) It is thus clear that AUKN's actions were imputable to the State and that they entailed State resources, which moreover is not contested by Slovenia. As an additional element, the Commission highlights a press release of 23 June 2011 of the Office of the Prime Minister of Slovenia: ‘At today's session, the Government […] decided that [AUKN] would contribute EUR 49,5 million to the equity of Adria Airways, d. d., and the joint stock company [PDP] would pay EUR 500 000 […]. With its active engagement in this process, the Republic of Slovenia would also in the future like to meet its interests in the field of scheduled air services provided by a carrier with the seat in Slovenia’ (36).
(89)
In relation to PDP, the Commission considers that there are a number of indicators in the sense of the Stardust Marine case-law (37) which allows it to conclude that PDP was set up to carry out policies decided by the Slovenian public authorities and that its decision to invest in measure 4 is imputable to the State and entails State resources. In the first place, the Commission notes that the Slovenian State indirectly owns 100 % of PDP (through KAD, SOD and DSU). In this sense, the Commission reminds its decision in the ELAN case (38) in which it concluded that the actions of KAD and DSU, two of the owners of PDP, were imputable to the State. In addition, the State has the totality of votes in the shareholders' committee, which in turn appoints the Board of Directors of the company. Following Article 19 of the Articles of Association of PDP, the Board of Directors must authorise the purchase of securities when the value of the transaction exceeds EUR 500 000.
(90)
The Commission also reminds, in line with its opening decision, the statement of former Slovenian Minister of Finance at the end of his term on 28 October 2011 (i.e. after measure 4 had taken place): ‘With the establishment of the special restructuring company (PDP) we provided Slovenian firms with new sources of finance, knowhow and expertise based on cases of good practice for the restructuring of firms. Adria Airways and Unior are definitely the most resounding successes’ (39). This statement can be considered indirect evidence of imputability to the State in the sense of the Stardust Marine case-law. The arguments provided by Slovenia that this statement should be seen in the political context of the end of term of the Minister of Finance as a ‘bold and simple enough [statement] to be successfully communicated through the media’ do not appear convincing. Finally, the Commission adds as an additional indirect evidence the press release of 23 June 2011 of the Office of the Prime Minister of Slovenia (see recital 88), which shows that the Slovenian Government had decided that PDP would contribute EUR 0,5 million to the 2011 capital increase.
(91)
In light of the above, the Commission is of the view that the participation of PDP to the 2010 capital increase entailed State resources and that PDP's actions are imputable to the State.
(92)
With regard to the banks, the Commission observes, in line with its opening decision, that Abanka Vipa d.d., Unicredit Bank of Slovenia d.d. and Hypo Alpe-Adria Bank d.d. are purely private entities. In relation to NLB, at the time when measure 4 took place, it was majority-owned by the State, either directly (45,62 % of the shares) or indirectly through SOD (4,07 %) and KAD (4,03 %) (40), with KBC Bank as the only other significant shareholder (25 %). The State's majority ownership of NLB, which translates into majority of votes in the Management Board and Supervisory Board, is an indication of the imputability of the measures to the State. However, from the Articles of Association of NLB the Commission cannot conclude with certainty that its decision to invest in Adria was imputable to the State. Also, the Commission has not identified from the management structure of NLB any interference on the side of the public authorities. The Commission did not find either any indirect evidence in this respect in the sense of the Stardust Marine case-law. For the reasons above, the Commission considers that NLB's decision to participate in measure 4 is not imputable to Slovenia.
(93)
Once clarified that the actions of AUKN and PDP are imputable to the State, the Commission must assess whether they entailed a selective undue advantage to Adria.
(94)
Slovenia first claims that the decision of the banks to invest into Adria was concomitant to the decision of the State, which per se would exclude the presence of advantage.
(95)
The Commission first reminds its conclusion that Adria was a firm in difficulty in 2011, at the time when measure 4 was granted (see recital 66).
(96)
In addition, the Commission notes that the participation of the banks to the 2011 capital injection took the form of a conversion into equity of 26 % of their existing claims against Adria. On the other hand, the State and PDP injected cash. Slovenia argues that out of the total of EUR 19,7 million converted into equity, EUR [10-20] million would be equivalent to a cash injection because that part of the loans was fully collateralised. According to Slovenia, the banks would have assumed new risk with the conversion, which could be seen as equivalent to an injection of fresh money of EUR [10-20] million.
(97)
The Commission has assessed the information provided by Slovenia and concludes that indeed EUR [10-20] million out of the EUR 19,7 million converted into equity were fully and adequately collateralised with pledges mainly on aircrafts owned by Adria. In order to establish the value of these aircraft, Adria relied on the ‘Aircraft Value Reference’ report published in April 2011 by the independent company Aircraft Value Analysis Company (‘AVAC’). This report provides current and future values and lease rentals of multiple types of aircraft, with high and low value boundaries. In order to assess the aircraft pledged as security, values considerably below the AVAC high value were used. The Commission is of the opinion that the report constitutes a reliable basis for determining the value of the aircraft, given the independent character of AVAC and its widespread use in the sector.
(98)
However, EUR [0-10] million of debts converted into equity were not fully collateralised. For this part, the Commission cannot conclude that it was equivalent to a cash injection and that the banks assumed new risk. Moreover, the terms of the remaining debt improved and the overall level of risk significantly decreased, given that the outstanding (unconverted) part of the debts remained with the same level of collateral as before the conversion. This overall risk is further reduced by the fact that as a pre-condition for the debt-to-equity conversion, Adria had to […]. In addition, in some cases, the conditions of the outstanding debt (interest rate, repayment schedule, etc.) […].
(99)
On the other hand, Slovenia assumed full risk for at least EUR 49,5 million since it only became shareholder of Adria upon the 2011 capital injection. The banks assumed new risk but not at the same level as Slovenia, given that they saw their position improved as a result of the debt conversion. On this basis, it appears that when the banks decided to invest into Adria they were not in a comparable position to the State.
(100)
Also, it cannot be excluded that the decision of the banks to invest into Adria was influenced by the behaviour of the State. Adria's 2011 annual report notes that ‘[t]he Government of […] Slovenia clearly formulated its opinion on 20 January 2011 and took a position on the importance of Adria Airways as the national air carrier for the Slovenian economy, Slovenian citizens and guests from abroad. In its decision the Government set out its plan for Adria Airways to remain Slovenia's national air carrier […]’. This decision, taken well before the adoption of the restructuring plan in September 2011, could have eased the decision of the banks to invest, given that they State had already signalled its strong interest in supporting Adria (41).
(101)
On the basis of the arguments above, the Commission excludes the arguments of Slovenia that the State and the banks invested on pari passu terms.
(102)
However, the Commission must analyse whether Slovenia's investment in Adria would be market-conform. Slovenia claims that it decided to participate in measure 4 on the basis of the restructuring plan of September 2011, which should be considered MEIP-conform.
(103)
The Commission preliminarily notes that, contrary to the previous capital increases, the 2011 capital increase took place without any valuation report. In addition, according to the case-law, a private investor contemplating a recapitalisation of an undertaking with significant debts would have required a restructuring plan capable of making the company viable (42). In the case at hand, the Slovenian authorities claim that they decided to participate in the 2011 capital increase on the basis of the restructuring plan of September 2011.
(104)
However, the Commission has already concluded that Adria was in difficulty in 2011 (see recital 66). In itself, this makes it unlikely that the State could expect Adria to produce a normal return on the capital invested within a reasonable time. Moreover, the Commission maintains its views of the opening decision that the restructuring plan cannot be deemed sufficient to justify the 2011 capital increase as MEIP-conform. First, the restructuring plan (in its original version of September 2011) foresaw viability in 2013 with very low profit (EBT) margins (the realistic scenario foresaw profit margins of […] % in 2013, […] % in 2014 and […] % in 2015). The insufficient return for the shareholders is also demonstrated by the fact that the plan forecasted particularly low levels of equity for the same period, in the range of EUR […] in 2011 to EUR […] in 2015. This would mean that the capital injected in September 2011 - EUR 69,7 million - was significantly reduced during the restructuring period and thus would not bring any actual return.
(105)
Slovenia provided a number of interim reports prepared by Airconomy and Adria dated April-September 2011 (i.e. predating the restructuring plan of September 2011), which were supposed to include the quantifications missing in the restructuring plan and which apparently were provided to all shareholders of Adria at the time as well as to the State. However, the Commission observes that the interim reports refer to the period 2011-2012, whereas the restructuring plan included forecasts until 2015, […]. On this basis, the Commission is of the opinion that the interim reports did not provide the necessary missing information in order for the restructuring plan to fulfil the MEIP test.
(106)
On the basis of the above, the Commission concludes that the 2011 capital increase conferred an undue advantage to Adria. This advantage was selective in nature given that its sole beneficiary was Adria.
(107)
Finally, the Commission has to consider whether measure 4 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing Adria with an advantage over competitors not receiving public support. It seems clear that measure 4 was able to affect intra-EU trade and competition as Adria competes with other EU airlines, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993. In addition, for travels of relatively shorter distances within the EU, air travel is in competition with road and rail transport, and therefore road and rail carriers might also be affected.
(108)
Measure 4 thus enabled Adria to continue operating so that it does not have to face, as other competitors, the consequences normally deriving from its difficult financial results.
(109)
On account of the arguments above, the Commission concludes that measure 4 involved State aid for the benefit of Adria within the meaning of Article 107(1) TFEU.
7.2.4. Measure 5: the sale of AAT in 2010-2011
(110)
In its opening decision, for the reasons stated in recitals 41 and 42, the Commission came to the preliminary conclusion that the acquisition of shares of AAT by PDP and Aerodrom Ljubljana conferred an undue advantage to Adria.
(111)
Given the different nature of the contributions of PDP and Aerodrom Ljubljana (cash v debt-to-equity conversion), and in view of the reasoning in relation to measure 4 (see recitals 94 to 101), the Commission concludes that the pari passu line of argumentation can be excluded for measure 5 mutatis mutandis.
(112)
The Commission must nonetheless assess whether the investment decisions of PDP and Aerodrom Ljubljana were economically rational, in the sense that a prudent operator in a market economy in comparable circumstances would have acted in the same way. In this respect, the Commission observes in the first place that the total price paid by Aerodrom Ljubljana and PDP, i.e. EUR 14,7 million, was within the value range set in the valuation report of AAT. However, the Commission raised doubts about the valuation report, alleging that it should have assessed the value of AAT (at the time Adria's maintenance unit known as SVL) as a stand-alone entity discarding intra-group synergies. The Commission also noted that there was a significant time gap between the moment when AAT/SVL was valued ([…]) and the sale of AAT (November 2010-March 2011).
(113)
The Commission must first note that the valuation report was prepared by an independent expert (KPMG) and there are no reasons to believe that the expert did not carry out its task in full independence. As regards the time gap between the moment of the valuation and the sale of the shares, Slovenia has explained that the valuation report was based on the financial situation of Adria as of 31 December 2009, i.e. the latest externally audited data. The Commission notes that measure 5 was first implemented in November 2010, i.e. less than a year after the value date of AAT according to the valuation report. In addition, while the valuation report of AAT takes into account the negative forecasts of Adria, it assessed in detail the maintenance, repair and overhaul services business segment and concluded that the negative trend of the company did not apply to AAT and that ATT constituted a profitable unit. Furthermore, a detailed assessment of the valuation report shows that it assessed AAT/SVL as a separate business unit without actually considering the potential synergies with Adria. In this respect, it appears that the valuation report was prepared at a time when it was known that AAT would start performing maintenance, repair and overhaul services for other external clients, notably Spanair, which would eventually replace Adria as the main client of AAT. On the basis of the above, given that the report included the latest available audited financial data on AAT, that it was prepared by an independent expert and that it was credibly based on all relevant business aspects, its use as reference for the measure in question is acceptable. Finally, although it is true that the crisis was not yet over, it appears that 2009 was the year when the Slovenian economy was hit the hardest. Indeed, in November 2010, when PDP and Aerodrom Ljubljana decided to purchase AAT, the forecasts of GDP growth for Slovenia for 2010, 2011 and 2012 were back to positive figures (1,1 %, 1,9 % and 2,6 % respectively) (43). In these circumstances, a private investor would not necessarily carried out a new valuation, as it could assume that the valuation report based on 2009 figures, provided an accurate view of the business.
(114)
More importantly, Slovenia has provided evidence showing that AAT was profitable, had no overdue debt and its debt could be serviced by its profits at the time when measure 5 was carried out. In addition, Slovenia has provided the forecasts of AAT until 2014, which show that AAT would make profits after tax of EUR […] in 2010 and would remain profitable thereafter, reaching profits of approximately EUR […] in 2014. It appears that these forecasts were available to PDP and Aerodrom Ljubljana when making their investment decisions.
(115)
Slovenia has also provided evidence that Aerodrom Ljubljana took its decision to invest on AAT on the basis of economic considerations. In August and September 2010, the Management and Supervisory Boards of Aerodrom Ljubljana assessed the possibility of acquiring shares in AAT. Aerodrom Ljubljana assessed the convenience of settling a number of outstanding claims against Adria in view of the terms of the operation, which included a fixed return of 8 % on AAT preference shares, […]. Although another valuation suggested a lower price for the shares, the Supervisory Board of Aerodrom Ljubljana concluded that the terms of the conversion ([…]) justified a higher share price.
(116)
As for the second stage of the sale of AAT, the minutes of the meeting of the Supervisory Board of Aerodrom Ljubljana of 21 January 2011 indicate that the advantages and disadvantages of different share prices and the termination of Aerodrom Ljubljana's put option were discussed. In particular, the put option was waived at the time of acquiring the ordinary shares in early 2011, but the Supervisory Board of Aerodrom Ljubljana nonetheless concluded that it was economically rational to do so because in exchange of waiving the put option Aerodrom Ljubljana managed to obtain equal co-management of AAT despite having fewer shares than PDP. In addition, the Supervisory Board noted that buying AAT would have a positive impact for Aerodrom Ljubljana: if Adria were to stop operations, this would have reduced the airport's estimated revenue in 2011 by […] %.
(117)
Slovenia has also provided evidence that the management of PDP decided to acquire the preferential shares and the ordinary shares of AAT on the basis of economically rational grounds. Indeed, the minutes of the management meetings of PDP show that it carried out its own valuation of AAT, which suggested a price of between EUR […] and EUR […], within the range of the of the valuation report referred to in recital 34. Although the internal rate of return of PDP's investment would amount to […] %, PDP managed to get better conditions from AAT, including a fixed dividend of 8 %.
(118)
The Commission therefore concludes that the decisions of PDP and Aerodrom Ljubljana to participate in measure 5 did not entail an undue advantage to Adria, since both investors behaved as prudent market operators and adopted their investment decisions on economically sound grounds. It is therefore not necessary to assess whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) TFEU would be met.
7.3. Conclusion as regards the existence of aid
(119)
On the one hand, for the reasons stated above, the Commission concludes that measures 1, 2, 3 and 5 did not entail State aid to Adria.
(120)
On the other hand, as explained in Section 7.2.3, Commission considers that measure 4 involved State aid and will therefore assess its lawfulness and compatibility with the internal market.
7.4. Legality of the aid - measure 4
(121)
Article 108(3) TFEU states that a Member State shall not put an aid measure into effect before the Commission has adopted a decision authorising this measure. The Commission observes that Slovenia participated to the 2011 capital injection (measure 4) without notifying it previously to the Commission for approval. The Commission regrets that Slovenia did not comply with the stand-still obligation and has therefore violated its obligation according to Article 108(3) TFEU.
7.5. Compatibility of the aid - measure 4
(122)
Slovenia considers that if the Commission were to find State aid in measure 4 it would be compatible with the internal market on the basis of Article 107(3)(c) TFEU, and in particular as restructuring aid under the R&R Guidelines.
(123)
Article 107(3)(c) TFEU states that aid can be authorised where it is granted to promote the development of certain economic sectors and where this aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. As indicated in the opening decision, the Commission considers that the compatibility of measure 4 can only be assessed under Article 107(3)(c) TFEU, in particular under the provisions on restructuring aid of the R&R Guidelines.
7.5.1. Eligibility
(124)
According to point 33 of the R&R Guidelines, only firms in difficulty within the meaning of points 9 to 13 of the R&R Guidelines are eligible to receive restructuring aid. In this sense, the Commission has already concluded that Adria was a firm in difficulty in 2011, at the time when measure 4 was granted (see recital 66).
(125)
Point 12 of the R&R Guidelines states that a newly created firm is not eligible for rescue or restructuring aid even if its initial financial position is unsecure. A firm is in principle considered as newly created for the first three years following the start of operations in the relevant field of activity. Adria was founded in 1961 and cannot be regarded as a newly created firm. Also, Adria does not belong to a business group in the sense of point 13 of the R&R Guidelines
(126)
The Commission therefore concludes that Adria is eligible for restructuring aid.
7.5.2. Restoration of long-term viability
(127)
According to point 34 of the R&R Guidelines, the grant of restructuring aid must be conditional on implementation of a restructuring plan which must be endorsed by the Commission in all cases of individual aid. Point 35 explains that the restructuring plan, the duration of which must be as short as possible, must restore the long-term viability of the firm within a reasonable timescale and on the basis of realistic assumptions as to future operating conditions.
(128)
Pursuant to point 36 of the R&R Guidelines, the plan must describe the circumstances that led to the company's difficulties and take account of the present state and future market prospects with best-case, worst-case and base-case scenarios.
(129)
The plan must provide for a turnaround that will enable the company, after completing its restructuring, to cover all its costs including depreciation and financial charges. The expected return on capital must be high enough to enable the restructured firm to compete in the marketplace on its own merits (point 37 of the R&R Guidelines).
(130)
As indicated in the opening decision, the Commission had doubts as to whether the restructuring plan was sufficiently solid in order to restore the long-term viability of Adria, as some of its predictions appeared to be based on non-quantified, uncertain or unclear assumptions. In addition, the Commission was uncertain whether the company would reach viability by the end of 2013, as indicated in the original restructuring plan.
(131)
During the formal investigation procedure, Slovenia has submitted a number of updates to the restructuring plan. According to the updated plan, Adria will return to viability in 2014 or 2015. The duration of the restructuring is thus of a maximum of 5 years, in line with previous case-practice in the passenger air transport sector (44). The Commission furthermore observes that especially in the air transport sector in the current economic circumstances, the stabilisation of operational and services performance has to be achieved in order to ensure a long-term viability as a solid base for future growth and not only a short-term turnaround, which by nature takes several years.
(132)
The restructuring plan highlights that the main goal of restructuring process of Adria is a long-term viability, whose primary aim is to adopt a clear strategy and market orientation with several key objectives: increased financial strength and no losses from 2013 onwards, reduction of complexity costs and achieving a clear, competitive and sustainable unique selling proposition. According to the plan, by achieving these objectives, the company […].
(133)
The restructuring plan also describes the circumstances that led to Adria's difficulties, which were mainly caused by the global financial crisis, the small size of Adria's primary market (Slovenia and neighbouring countries), the low capacity of its fleet (mainly CRJ200 aircraft), […].
(134)
Moreover, the restructuring plan includes best-case, worst-case and base-case scenarios as well as an analysis of the risks that could have an impact on the restructuring of Adria, like for instance changes in the price of fuel, risk deriving from changes on the currency exchange rate or potential risks regarding the fleet. In all cases Adria is expected to return to viability by the end of the restructuring period. Under the base-case scenario, Adria is expected to reach a net profit margin of […] % in 2014 and of […] % in 2015, a debt-to-equity ratio of […] in 2014 and of […] in 2015; and a return-on-equity ratio of […] % in 2014 and of […] % in 2015. In the worst-case scenario, the net profit margins would decrease to […] % in 2014 and to […] % in 2015, the debt-to-equity ratio would go up to […] in 2014 and to […] in 2015, while the return-on-equity ratio would be of […] % in 2014 and of […] % in 2015.
(135)
The main focus of the plan is to restructure and reduce Adria's network, which was loss-making due to overcapacity in fleet, flying personnel and other staff. In order to do so, the restructuring plan foresees a significant reduction of routes and frequencies, as well as a reduced and more fuel-efficient fleet consisting of […] aircraft by 2015 ([…]), mostly […].
(136)
The restructuring plan foresees the closure of […] routes and additional reduction of frequencies. The number of scheduled routes would also decrease significantly to reach […] in 2015. Overall, during the restructuring period, Adria would have reduced its capacity by [11-14] % in terms of ASK. (45)
(137)
The restructuring measures foreseen in the plan as regards cost reductions (e.g. […], etc.) and revenue increases (e.g. […] etc.) are an additional step in the right direction to reach a more sustainable viability. In addition, the additional restructuring measures (see recital 31) foresee increased revenues and reduced costs with a total positive effect of EUR […] in 2014 and EUR […] in 2015, thus strengthening Adria's return to viability. The Commission is therefore of the view that the initiatives on cost reductions and revenue increases are capable to enable Adria to achieve the return to long-time viability by 2015.
(138)
In addition, the evidence provided by Slovenia shows that Adria currently is on track to meet most of the objectives fixed in the restructuring plan, which is an additional indicator of the reliability of the plan.
(139)
As regards return to viability, on the basis of the updates to the restructuring plan submitted by Slovenia, the Commission concludes that the impact of the different restructuring measures is duly quantified and viability is foreseen at adequate levels under all scenarios for the entire restructuring period until 2014 and 2015. Therefore, in view of the significant restructuring measures undertaken and the progress made to date, the Commission considers that the restructuring plan will enable Adria to restore its long-term viability within a reasonable timescale.
7.5.3. Avoidance of undue distortions of competition (compensatory measures)
(140)
According to point 38 of the R&R Guidelines, compensatory measures must be taken in order to ensure that the adverse effects on trading conditions are minimised as much as possible. These measures may comprise divestment of assets, reductions in capacity or market presence and reduction of entry barriers on the markets concerned (point 39 of the R&R Guidelines).
(141)
In this regard, closure of loss-making activities which would at any rate be necessary to restore viability will not be considered as a reduction of capacity or market presence for the purpose of the assessment of the compensatory measures (point 40 of the R&R Guidelines).
(142)
Slovenia proposes the following compensatory measures for Adria: (a) […] scheduled routes; (b) surrender of slots at several airports, including coordinated airports; (c) reduction of fleet; and (d) the sale of AAT.
(143)
Slovenia has provided evidence which demonstrates that the routes cancelled under the restructuring plan were profitable on the basis of the C1 contribution margin, following the Commission's practice in previous cases (46). Indeed, the C1 contribution margin takes account of flight, passenger and distribution costs (i.e. variable costs) attributable to each individual route. Therefore, all routes which have a positive C1 contribution generate sufficient revenues to not only cover the variable costs of a route but also to contribute to the fixed costs of the company. From the Commission's point of view, the C1 contribution margin appears to be the appropriate figure for assessing whether a particular route contributes to the profitability of the airline.
(144)
As regards capacity, the restructuring plan provides that the total capacity of the company was […] ASK in 2011, while at the end of the restructuring period in 2015, Adria's capacity is expected to be around […] ASK, i.e. a reduction of approximately [11-14] %. When routes with a negative C1 contribution are excluded, this figure goes down to [6-8] %.
(145)
The Commission moreover observes that as a result of the alterations to the route network, Adria has released several airport slots, some of which are coordinated (47) airports like for instance Dublin and Copenhagen. These slots allow competing airlines to operate certain routes and to increase their capacity.
(146)
Finally, as regards the reduction of fleet, the Commission notes that Adria has reduced its fleet from […] aircraft in 2011 to […] aircraft, which according to the restructuring plan should remain unchanged until the end of the restructuring period in 2015. In relation to the sale of AAT, the Commission considers that this measure is acceptable as a compensatory measure, in particular bearing in mind the conclusion reached in recital 118 that it does not entail State aid.
(147)
When assessing whether the compensatory measures are appropriate, the Commission will take account of the market structure and the conditions of competition to ensure that any such measure does not lead to deterioration in the structure of the market (point 39 of the R&R Guidelines). The compensatory measures must be in proportion to the distortive effects of the aid and, in particular, to the size and the relative importance of the firm on its market or markets. The degree of reduction must be established on a case-by-case basis (point 40 of the R&R Guidelines).
(148)
The Commission first notes that Adria has a market share of the entire Union airline industry's productive capacity and output (in terms of passengers) of only 0,15 % (1,17 million passengers in 2011). For a small carrier like Adria, further fleet and capacity reductions might have a negative effect on its viability, without providing any meaningful market opportunities for competitors.
(149)
As to the most important part of the compensatory measures, the capacity reduction, the Commission considers a reduction on profitable routes of approximately [6-8] % between 2011 and 2015 to be sufficient, in particular when compared to other airline restructuring cases (48). This capacity reduction on profitable routes is higher than in the Air Malta case. Moreover, the overall capacity reduction of [11-14] % is similar to the 15 % reduction accepted in the Austrian Airlines case (49).
(150)
Finally, the Commission observes that Slovenia is an assisted area for regional investment aid purposes under Article 107(3)(a) TFEU (50). According to point 56 of the R&R Guidelines, ‘the conditions for authorising aid [in assisted areas] may be less stringent as regards the implementation of compensatory measures and the size of the beneficiary's contribution. If needs of regional development justify it, in cases in which a reduction of capacity or market presence appear to be the most appropriate measure to avoid undue distortions of competition, the required reduction will be smaller in assisted areas than in non-assisted areas’.
(151)
Against this background, the Commission considers the compensatory measures proposed by Slovenia to be sufficient and proportionate under the R&R Guidelines in order to ensure that the adverse effects on trading conditions resulting from the granting of restructuring aid to Adria are minimised as much as possible.
7.5.4. Aid limited to the minimum (own contribution)
(152)
According to point 43 of the R&R Guidelines, in order to limit the amount of aid to the strict minimum of the restructuring costs necessary, a significant contribution to the restructuring from the beneficiary's own resources is necessary. This can include the sale of assets that are not essential to the firm's survival, or external financing at market conditions.
(153)
The own contribution must be real, i.e. actual, excluding all future profits such as cash flow (point 43 of the R&R Guidelines). Inherently, the own contribution must not include any further State aid. For large firms, the Commission usually considers a contribution of at least 50 % of the restructuring costs to be appropriate. However, in exceptional circumstances and in cases of particular hardship, the Commission may accept a lower contribution (point 44 of the R&R Guidelines).
(154)
In view of total restructuring costs of EUR […], the proposed own contribution of Adria is composed of EUR […], i.e. approximately [50-54] % of the total restructuring costs. The own contribution breaks down as follows in accordance with the restructuring plan:
(a)
[…].
(b)
the totality of the sale of AAT (i.e. EUR 14,7 million);
(c)
the totality of the debt-to-equity conversion carried out by the banks under measure 4 (EUR 19,7 million).
(155)
As regards point (a) of recital 154, the Commission considers that these measures are acceptable and appear justified as own contribution. Most of the assets have actually been sold and therefore the proceedings resulting for the sale clearly can be counted as own contribution. In addition, Slovenia has provided evidence that the rests of assets are currently in the process of being sold and their value has been determined in accordance with external valuations, including the AVAC valuation in the case of aircraft (see recital 97).
(156)
In relation to point (b) of recital 154, since the Commission has concluded in recital 118 that measure 5 does not entail State aid, it appears reasonable to consider that the proceeds from the sale of AAT should be considered as an element of own contribution.
(157)
Finally, as regards the debt-to-equity conversion referred to in point (c) of recital 154), Slovenia considers that the totality of the debt-to-equity conversion carried out by the banks under measure 4 should count as own contribution. In this respect, the Commission is of the view that the conversion of unsecured debt would normally not demonstrate the confidence of the market into the company, as the unsecured creditors do not assume new risks related to the implementation of the restructuring plan. However, in Adria's case, Slovenia has shown that the debt converted into equity was fully collateralised to a significant extent, i.e. EUR [10-20] million out of the total of EUR 19,7 million (see recital 97). Thus, had Adria been liquidated, the banks would have been able to recover the fully-collateralised amount. It follows that the banks gave up a fully-collateralised claim, which they would have been able to fully recover, and replaced it with equity of Adria of equal value. Therefore, the banks assumed new risk by converting the debt into equity for at least EUR [10-20] million, since they have no certainty that their investment in Adria will be profitable.
(158)
On this basis, the Commission considers that the debt-to-equity conversion of the fully-collateralised loans, i.e. EUR [10-20] million, is acceptable as own contribution.
(159)
Taking the above into account, the level of own contribution of Adria would reach EUR […] or [46-48] % of the restructuring costs. For a large firm like Adria, the level of own contribution should normally be 50 %. However, according to point 56 of the R&R Guidelines, the Commission may be less stringent as regards the size of the own contribution in assisted areas, as was the case for Slovenia at the time the measures were provided (see recital 150). In previous cases like Air Malta, the Commission has accepted a level of own contribution around 45 %.
(160)
Therefore, the Commission considers that requirements of point 43 of the R&R Guidelines have been fulfilled.
7.5.5. The ‘one time, last time’ principle
(161)
Finally, the aid must respect point 72 of the R&R Guidelines, which provides that a company that has received rescue and restructuring aid in the past 10 years is not eligible for rescue or restructuring aid (the ‘one time, last time’ principle).
(162)
Since measures 1, 2, 3 and 5 do not entail State aid and since it appears that Adria has not benefited from any rescue or restructuring aid in the past 10 years, the Commission concludes that the ‘one time, last time’ principle is respected in relation to measure 4.
7.6. Conclusion as regards measure 4
(163)
In view of the above, the Commission finds that Slovenia unlawfully implemented in 2011 a capital injection in favour of Adria, in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union. However, the Commission considers that the measure and the restructuring plan meet the conditions required by the R&R Guidelines. The Commission hence considers the aid compatible with the internal market,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
The capital increases of Adria Airways d.d. in 2007, 2009 and 2010, which the Republic of Slovenia has implemented for Adria Airways d.d., do not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
The acquisition of Adria Airways Tehnika d.d. by PDP and Aerodrom Ljubljana d.d. in 2010 and 2011 does not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 2
The capital injection of EUR 50 million in favour of Adria Airways d.d. which the Republic of Slovenia implemented in 2011 constitutes aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
That aid is compatible with the internal market within the meaning of Article 107(3)(c) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Article 3
This Decision is addressed to the Republic of Slovenia.
Done at Brussels, 9 July 2014.