РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1347/2014 НА КОМИСИЯТА
от 17 декември 2014 година
за отмяна на окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално членове 14 и 18 от него,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) № 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито в размер на 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия („първоначалното разследване“).
(2)
С Регламент (ЕО) № 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в размер на 21 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република („КНР“) и окончателно антидъмпингово мито в размер на 18,3 % върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.
(3)
С Решение 2002/611/ЕО (4) Комисията прие ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия, предложена от един индийски производител износител, а именно Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan“).
(4)
През март 2004 г. с Решение 2004/255/ЕО на Комисията (5) последната отмени Решение 2002/611/ЕО след едностранно оттегляне на гаранцията от Kokan.
(5)
С Решение 2006/37/ЕО (6) Комисията прие предложена от Kokan нова ценова гаранция във връзка с антидъмпинговите и антисубсидийните мерки по отношение на вноса от Индия. Регламенти (ЕО) № 1338/2002 и (ЕО) № 1339/2002 на Съвета бяха съответно изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета (7).
(6)
С Регламент (ЕО) № 1000/2008 (8) Съветът наложи антидъмпингови мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. С Регламент (ЕО) № 1010/2008 (9) Съветът наложи окончателни изравнителни мита върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и измени нивото на антидъмпинговите мита върху вноса на сулфанилова киселина от Индия след преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и на междинно преразглеждане.
2. Искане за преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(7)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока (10) на действащите изравнителни мерки, на 1 юли 2013 г. в Комисията постъпи искане за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на посочените мерки в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета („основния регламент“). Искането бе подадено от CUF - Quimicos Industriais („заявителя“ или „CUF“) - единственият производител на сулфанилова киселина в Съюза, представляващ поради това 100 % от производството на Съюза.
(8)
Основание за искането бе вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на субсидирането и повторно възникване на вредата от него за промишлеността на Съюза.
3. Започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките
(9)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, на 16 октомври 2013 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (11) („известието за започване“), започването на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Паралелно протичащи разследвания
(10)
С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12), на 16 октомври 2013 г. Комисията започна и разследване в рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (13) по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия.
5. Разследване
5.1. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(11)
Разследването за продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 октомври 2012 г. до 30 септември 2013 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Засегнати страни
(12)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите износители от Индия, вносителите, ползвателите, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на държавата износител, за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие на мерките. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изложат своите становища в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(13)
Беше предоставено изслушване на единствения производител от Съюза, който беше и единствената заинтересована страна, поискала да бъде изслушана.
5.3. Изготвяне на извадка
(14)
С оглед на видимо големия брой производители износители от Индия и на несвързани вносители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. С цел Комисията да може да реши дали е необходима извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, от посочените по-горе страни бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, поискана в известието за започване.
(15)
Комисията получи два отговора на формуляра за подбор на извадка от индийски производители износители. Поради това не бе подбрана извадка.
(16)
Един несвързан вносител отговори на формуляра за подбор на извадка, но той не беше извършвал внос на разглеждания продукт от засегнатата държава и не представи отговор на въпросника. Поради това не бе подбрана извадка.
(17)
Тъй като има само един производител от Съюза, не бе изготвена извадка от производители от Съюза.
5.4. Разследване
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване на субсидирането и за продължаване или повторно възникване на вредата, както и за определяне на интереса на Съюза. Комисията изпрати въпросници на единствения производител от Съюза, на двамата производители износители от Индия, на правителството на Индия („ПИ“), на известните вносители и на ползвателите от Съюза.
(19)
От двамата индийски производители износители само един представи пълен отговор. Този индийски производител представляваше основна част от общия износ от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(20)
Комисията също така проведе консултации в Делхи с ПИ, правителството на Махаращра („ПМ“), правителството на Гуджарат („ПГ“) и на Резервната банка на Индия („РБИ“).
(21)
Освен това бяха извършени проверки на място в обектите на следните дружества:
а)
производител от Съюза:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Португалия;
б)
производител износител:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Индия;
в)
ползватели от Съюза:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Германия,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Португалия,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(22)
Разглежданият продукт е сулфанилова киселина, понастоящем класирана в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060). Сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ - сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина понякога се пуска на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Отбелязано бе и това, че ограничени количества сулфанилова киселина се използват от фармацевтичната промишленост. Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, поради което се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването показа, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползватели, които разчитат на пречистена сулфанилова киселина, биха могли да използват такава с техническо качество само ако са в състояние сами да я пречистят допълнително. Ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради разликата в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение.
(23)
Сулфаниловата киселина е чист първичен продукт и неговите основни физически, химически и технически характеристики са идентични за всички държави на произход. Поради това беше установено, че разглежданият продукт и продуктите, които производителят износител от Индия е произвел и продал на вътрешния пазар и за трети държави, както и продуктите, които производителят от Съюза е произвел и продал на пазара на Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и са по същество с една и съща употреба, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 2 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(24)
От всички износители от Индия съдействие оказа само един производител износител. Поради липсата на съдействие от други производители размерът на изравнителното мито трябваше да бъде определен въз основа на наличните факти - отговорите на оказалото съдействие дружество, което извършваше основна част от износа от Индия за Съюза, както и въз основа на предоставената от индийските органи информация.
(25)
Въз основа на информацията в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията бяха разследвани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
-
Схеми за субсидиране, разследвани в хода на първоначалното разследване:
-
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за зоните за експортна преработка (Export processing zones - „EPZ“)/Схема за специалните икономически зони (Special Economic Zones Scheme - „SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
б)
Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
Схема за освобождаване от подоходния данък (Income Tax Exemption Scheme - „ITES“);
д)
Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme - „AAS“).
-
Регионални схеми:
е)
Схема с пакет от насърчителни мерки (Package Scheme of Incentives - „PSI“) на правителството на Махаращра.
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване, но са разследвани при първото преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките и паралелно протичащото междинно преразглеждане:
-
Схеми на национално равнище:
ж)
Схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“).
-
Схеми за субсидиране, които не са разследвани при първоначалното разследване или/и при предишните преразглеждания:
-
Схеми на национално равнище:
з)
Схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
и)
Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation - „DFIA“);
й)
Схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme - „DDS“);
к)
Схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе - „FMS“);
л)
Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители (Status Holder Incentive Scrip - „SHIS“);
м)
вливания на капитал.
-
Регионални схеми:
н)
Регионални схеми на правителството на Гуджарат.
(26)
Посочените по-горе в букви а), б) в), д), з), и), к) и л) схеми се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да отправя уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Външнотърговска политика“ (ВТП), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Документът относно външнотърговската политика, който е от значение за РПП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика, 2009-2014 г.“ („ВТП 09 - 14“). Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 2009-2014 г., в „Наръчник на процедурите, том I“ („НП I 09 - 14“). Наръчникът на процедурите се актуализира редовно.
(27)
Схемата за освобождаване от подоходния данък, посочена в буква г) по-горе, се основава на Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.
(28)
Регионалните схеми, посочена в букви е) и н) по-горе, се управляват съответно от щатите Махаращра и Гуджарат и се основават на решения на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра и на решения на министерството на промишлеността и минното дело на правителството на Гуджарат.
(29)
Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква ж) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на РБИ да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.
(30)
Схемата за възстановяване на мита, посочена в буква й) по-горе, се основава на раздел 75 от Закона за митниците от 1962 г., на раздел 37 от Закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93А и 94 от Финансовия закон от 1994 г. и на Правилника за възстановяване на митата, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през РПП са тези за цялата промишленост (All Industry Rates - AIR) за периода 2012-2013 г., публикувани в уведомление № 92/2012 - Customs (N.T.). Схемата за възстановяване на мита е наречена още схема за освобождаване от задължението за заплащане на мита в глава 4 на ВТП 09 - 14.
2. Зони за експортна преработка („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)
(31)
Беше установено, че оказалият съдействие производител износител не е разположен в SEZ или в EPZ. Оказалият съдействие производител износител обаче е бил учреден по схемата EOUS и през РПП е получавал подлежащи на изравнителни мерки субсидии. Поради това описанието и оценката по-долу се ограничават до схемата EOUS.
а) Правно основание
(32)
Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 на ВТП 09 - 14 и в глава 6 на НП I 09 - 14.
б) Право на участие
(33)
С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип поемат задължение за износ на цялото си производство на стоки или услуги, могат да бъдат учредени по схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да имат право на участие в схемата EOUS.
в) Практическо прилагане
(34)
Единиците по схемата EOUS могат да бъдат учредени и разположени навсякъде в Индия.
(35)
Заявленията за предоставяне на статут на експортно ориентирана единица трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните производствени количества, прогнозираната стойност на износа, потребностите от внос и потребностите от местни суровини. При одобрение на заявлението на дружеството от страна на органите то бива уведомено за свързаните с това одобрение ред и условия. Споразумението за предоставяне на дружеството на статут на експортно ориентирана единица е валидно за срок от пет години. То може да бъде подновявано за допълнителни периоди.
(36)
Ключово задължение на експортно ориентираните единици, посочено във ВТП 09 - 14, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. през съответния референтен период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.
(37)
Учредените по схемата EOUS единици могат да се ползват от следните отстъпки:
i)
освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително капиталови стоки, суровини и консумативи);
ii)
освобождаване от акциз върху стоки, набавени от местни източници;
iii)
възстановяване на централния данък върху продажбите, заплащан при закупуване на стоки на местния пазар;
iv)
частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании.
(38)
Функциониращите по тази схема единици са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците.
(39)
Оказалият съдействие производител износител е функционирал по схемата EOUS през първите четири месеца на разследвания период в рамките на преразглеждането. Официалното писмо за освобождаване от митнически надзор по схемата е издадено на 6 февруари 2013 г. Така през разследвания период в рамките на преразглеждането дружеството е използвало схемата само за възстановяване на централния данък върху продажбите. Разследването показа, че засегнатият производител износител не се е ползвал от освобождаване от вносни мита и акцизи върху покупките на вътрешния пазар, нито от частично възстановяване на платен данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании.
г) Заключения относно схемата EOUS
(40)
Възстановяването на централния данък върху продажбите представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се е отказало от приходи, които щяха да бъдат дължими, ако схемата не съществуваше, като по този начин експортно ориентираната единица е получила ползи по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент, тъй като е подобрила ликвидността си чрез възстановяване на централния данък върху продажбите. Субсидията зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент. Експортната цел на схемата EOUS, както е посочено в параграф 6.1 на ВТП 09 - 14, е задължително условие за ползване на насърчителните мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(41)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на възстановения през разследвания период в рамките на преразглеждането централен данък върху продажбите на закупените на вътрешния пазар стоки. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към общия експортен оборот, генериран през разследвания период в рамките на преразглеждането, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така установеният размер на субсидията е 1,4 %.
3. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“)
(42)
Беше потвърдено, че DEPBS реално е преустановена, считано от 30 септември 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на капиталови стоки („EPCGS“)
а) Правно основание
(43)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на ВТП 09 - 14 и в глава 5 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(44)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата EPCGS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
5. Схема за освобождаване от подоходния данък („ITES“)
(45)
Беше потвърдено, че ITES е прекратена през април 2011 г., т.е. преди разследвания период в рамките на преразглеждането. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
6. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
а) Правно основание
(46)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.1.3.1 - 4.1.14 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.1 - 4.30 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(47)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата AAS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
7. Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра (ПМ)
а) Правно основание
(48)
С цел да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. насам ПМ създава стимули за новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се региони на щата, посредством схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). Схемата е изменяна многократно след нейното въвеждане и през РПП са били в сила две схеми PSI: PSI 2007 (която е прилагана до април 2013 г.) и PSI 2013. Схемата PSI на ПМ се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данъка октроа/входния данък, ii) освобождаване от такса върху електроенергията, iii) освобождаване от местния данък върху продажбите/отлагане на плащането на местния данък върху продажбите, iv) субсидия за лихви за нови предприятия и v) определени безвъзмездни средства за малките и средните предприятия за технологично модернизиране. Разследването установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител през разследвания период в рамките на преразглеждането, е тази за отлагане на плащането на данъка върху продажбите (част от подточка iii) по-горе), която в действителност произтича от схемата PSI 2001, но неизплатеният данък върху продажбите все пак се дължи отчасти през разследвания период в рамките на преразглеждането.
б) Право на участие
(49)
За да имат право на участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развитите области на щата (които се класифицират в съответствие с икономическото им развитие в различни категории, например слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или като правят широкомащабни капиталовложения в разширяването или диверсификацията на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е разположено или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.
в) Практическо прилагане
(50)
В издадения от ПМ сертификат за право на участие се посочва, че по подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбите оказалият съдействие производител износител може да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар.
г) Заключение
(51)
С подсхемата за отлагане на плащането на данъка върху продажбата в рамките на схемата PSI на ПМ се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на ПМ, тъй като с тази отстъпка се отлага събирането на иначе дължими приходи за ПМ. С това отлагане се предоставя полза на дружеството, тъй като то подобрява неговата ликвидност.
(52)
В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. В нея не могат да участват дружества, установени извън тези области. Размерът на ползата е различен за различните области. Схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите по отнасящата се за отсрочките част на схемата, които в края на разследвания период в рамките на преразглеждането са все още дължими, са еквивалентни на предоставен от ПМ безлихвен заем със същия размер. Така ползата, получена от оказалия съдействие производител износител, бе изчислена въз основа на лихвата, платена от дружеството по подобен търговски заем през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(54)
След това в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия оборот на дружеството през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(55)
Предвид посоченото по-горе размерът на получената от дружеството субсидия по тази схема е 1,1 %.
8. Схема за експортно кредитиране („ECS“)
(56)
Беше потвърдено, че след измененията в ECS (през юли 2010 г. по отношение на експортните кредити в индийски рупии (INR) и през май 2012 г. по отношение на експортните кредити в чуждестранна валута) лихвените проценти по преференциалните експортни кредити в рамките на тази схема по принцип са престанали да съществуват, с изключение на определен ограничен брой промишлени сектори. Тъй като не беше установено разглежданият химически сектор да е бил в списъка на секторите, ползвали свързани с лихвените проценти безвъзмездни средства през разследвания период в рамките на преразглеждането, не бе необходимо извършването на по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване.
9. Схема за фокусиране върху продукта („FPS“)
а) Правно основание
(57)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.15 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.9 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(58)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FPS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
10. Разрешение за безмитен внос („DFIA“)
а) Правно основание
(59)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздели 4.2.1 - 4.2.7 от ПВТ 09 - 14 и в раздели 4.31 - 4.36 от НП I 09 - 14.
б) Констатации
(60)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата DFIA. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
11. Схема за възстановяване на мита („DDS“)
а) Правно основание
(61)
Подробно описание на схемата DDS се съдържа в Правилника за възстановяване на митата и централните акцизи от 1995 г., изменен с последващи уведомления.
б) Право на участие
(62)
Всеки производител износител или търговец износител може да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(63)
Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за възстановяване на сума, чийто размер се изчислява като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките за възстановяване са установени от ПИ за определени продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или средната стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средния размер на митата, платени върху материалите за влагане. Те се прилагат независимо дали вносните мита са действително платени. Ставката по схемата DDS за разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането е 4 % от стойността франко борд.
(64)
За да може да участва в схемата, дружеството трябва да извършва износ. В момента на вписване на данните за пратката в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по схемата DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като превозвачът подаде манифест за износ и митническата служба направи задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване - чрез директно плащане по банковата сметка на износителя или с менителница.
(65)
Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ възстановява изплатената сума, ако износителят не представи банково удостоверение в определен срок.
(66)
Сумата за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел.
(67)
Установено бе, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти сумата за възстановяване на мита може да бъде текущо начислена като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ.
(68)
Беше установено, че след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие индийски производител износител е използвал схемата DDS.
г) Заключение относно схемата DDS
(69)
Със схемата DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Размерът на възстановяването представлява финансово участие на ПИ, тъй като се извършва под формата на пряко прехвърляне на средства от страна на ПИ. Освен това с размера на възстановяване на мита се предоставя полза на износителя, тъй като се подобрява неговата ликвидност.
(70)
Освен това схемата DDS зависи правно от извършването на износ, поради което се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(71)
Тази схема не може да бъде счетена за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент.
(72)
Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои материали за влагане са използвани в производствения процес на изнасяния продукт или дали е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в схемата DDS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на каквито и да е материали за влагане. По този начин дори износители, които доставят своите материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които да могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от схемата DDS.
(73)
Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху материалите за влагане на конкретен износител или индивидуалните доставки […]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени материали за влагане или материали за влагане с местен произход […], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите“.
(74)
С оглед на изложеното по-горе се стигна до заключението, че схемата DDS подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(75)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен с оглед на предоставената на получателя полза през разследвания период. В това отношение бе прието, че ползата е предоставена на получателя в момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ е длъжно да изплати сумата за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата за износ, в която, inter alia, се посочва сумата за възстановяване на мита, която следва да се предостави за конкретната експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от схемата DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(76)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тези суми на субсидията бяха отнесени към общия експортен оборот на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(77)
Въз основа на гореописаното ставката на субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП, възлиза на 0,6 %.
12. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(78)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.14 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.8 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(79)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата FMS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
13. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“)
а) Правно основание
(80)
Подробно описание на схемата се съдържа в раздел 3.16 на ВТП 09 - 14 и в раздел 3.10 на НП I 09 - 14.
б) Констатации
(81)
Бе установено, че през разследвания период в рамките на преразглеждането оказалият съдействие производител износител не е получавал ползи по схемата SHIS. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
14. Вливания на капитал
(82)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не се е ползвал от вливания на капитал от ПИ или от регионалните правителства. Поради това по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
15. Регионални схеми на правителството на Гуджарат („ПГ“)
(83)
Бе потвърдено, че оказалият съдействие производител износител няма свързани дружества или производствени съоръжения в щата Гуджарат. Поради това по-нататъшен анализ на регионалните схеми на ПГ не беше необходим.
16. Размер на изравнителните субсидии
(84)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени за разследвания период в рамките на преразглеждането в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Схема
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
няма
EPCGS (14)
няма
ITES
няма
AAS (14)
няма
PSI (регионална схема на правителството на Махаращра)
1,1
ECS (14)
няма
FPS (14)
няма
DFIA (14)
няма
DDS (14)
0,6
FMS (14)
няма
SHIS (14)
няма
Вливания на капитал
няма
Регионални схеми на правителството на Гуджарат
няма
ОБЩО
3,1
(85)
Въз основа на наличната информация оказалият съдействие производител износител извършва основна част от износа на сулфанилова киселина от Индия за Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането. Нямаше информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.
17. Вероятност за продължаване на субсидирането
(86)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността за продължаване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки.
(87)
Бе установено, че макар маржът на субсидията, определен през разследвания период в рамките на преразглеждането, да е по-малък от маржа, установен при първоначалното разследване и предходното преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие на мерките, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се ползва от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Няма основания да се смята, че схемата DDS - основната програма, която понастоящем се използва от дружеството след освобождаване от митнически надзор по схемата EOUS, ще бъде прекратена в обозримо бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава подлежащи на изравнителни мерки субсидии.
Г. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Производство на Съюза и определение за промишленост на Съюза
(88)
През разследвания период в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от един-единствен производител от Съюза, който следователно представлява 100 % от производството на Съюза и съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(89)
Потреблението на Съюза беше установено въз основа на:
-
обема на продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза,
-
обема на вноса на сулфанилова киселина (ниво по ТАРИК) на пазара на Съюза, отчетен от Евростат.
(90)
С оглед на факта че производството на Съюза се състои само от един производител и на наличието само на един производител износител от САЩ, за да се запази поверителността на търговската информация, е необходимо информацията в таблиците по-долу да бъде предоставена под формата на индекси.
Таблица 1
Потребление на пазара на Съюза
Обем (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Потребление на Съюза (2010 г. = 100)
100
106
106
114
Източник: Евростат и отговор на въпросника.
(91)
Разследването показа, че пазарът на сулфанилова киселина постепенно нараства през разглеждания период и към края на РПП отбелязва увеличение от 14 %.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обеми на вноса и пазарен дял
Таблица 2
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
100
422
187
52
Източник: Евростат.
Таблица 2a
Внос от засегнатата държава
Обем на вноса (диапазони) (15)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индия
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Източник: Евростат.
Таблица 3
Пазарен дял на засегнатата държава
Пазарен дял (индекс)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Пазарен дял на вноса от Индия
100
397
177
46
(92)
Обемът на вноса с произход от Индия намалява с 48 % през разглеждания период, като през същия период пазарният му дял намалява с 54 %.
б) Цени на вноса
Таблица 4
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Индекс на цената на вноса от Индия (2010 г. = 100)
100
79
84
92
Източник: Евростат.
Таблица 4a
Средни цени на вноса на сулфанилова киселина от засегнатата държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Цена на вноса от Индия (диапазони)
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Източник: Евростат.
(93)
Средната цена на разглеждания продукт от Индия намалява през 2011 г. с 21 %, след което постепенно нараства, но все пак остава с 8 % под равнищата на цените от 2010 г.
в) Ниво на подбиване на цените
(94)
Разследването показа, че цените на единствения оказал съдействие индийски производител износител не са подбивали цените на производителя от Съюза. С цел запазване на поверителността на търговската информация точният резултат не може да бъде разгласен, но се посочва, че констатираното подбиване на цените е в диапазона от - 20 % до - 40 %.
(95)
След разгласяването и направените от производителя от Съюза коментари от Комисията беше поискано да изчисли евентуалното подбиване на цените за останалата част на индийския внос въз основа на данни на Евростат. В съответствие с тези данни не беше установено подбиване на цените по отношение на този внос, поради което констатациите от съображение 94 по-горе могат да бъдат потвърдени.
4. Внос от други трети държави
(96)
С изключение на три незначителни по мащаб сделки (през 2010 г. и 2011 г. от Швейцария и една през 2012 г. от Малайзия) целият внос на сулфанилова киселина от други трети държави през разглеждания период е извършен от КНР и САЩ.
Таблица 5
Внос на сулфанилова киселина от други трети държави
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на вноса от САЩ (индекс)
100
267
253
299
Пазарен дял на вноса от САЩ (индекс)
100
180
171
188
Средни цени на вноса от САЩ (индекс)
100
95
101
102
Обем на вноса от Китай (индекс)
100
77
14
1
Пазарен дял на китайския внос (индекс)
100
73
13
1
Средни цени на китайския внос
100
92
104
164
Източник: Евростат.
(97)
Обемът на вноса на сулфанилова киселина от КНР намалява с 99 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането, като през същия период пазарният му дял също намалява с 99 %.
(98)
Средната цена на вноса на сулфанилова киселина от КНР отбелязва слабо намаление от 8 % през 2011 г., след което показва тенденция на нарастване и през разследвания период в рамките на преразглеждането се увеличава рязко с 64 %.
(99)
Както обемът, така и пазарният дял на вноса от САЩ на сулфанилова киселина се увеличават значително през разглеждания период - съответно с 199 % и 88 %. Тъй като пазарният дял на промишлеността на Съюза е относително стабилен през същия период, изгубеният от китайските и индийските износители пазарен дял се поема именно от вноса от САЩ.
(100)
Ценовите нива на вноса от САЩ показват значителна стабилност през разглеждания период и са в същия диапазон като тези на производителя от Съюза. През разследвания период в рамките на преразглеждането не е имало подбиване на цените от страна на вноса от САЩ.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(101)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(102)
За да се запази поверителността на търговските данни, бе необходимо информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 6
Производство, капацитет, използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Производство в тонове (индекс)
100
87
99
107
Капацитет в тонове (индекс)
100
100
100
100
Степен на използване на капацитета (индекс)
100
87
99
107
Източник: отговор на въпросника.
(103)
Нивото на производството на промишлеността на Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането е със 7 % по-високо от отчетеното в началото на разглеждания период ниво. Капацитетът на промишлеността на Съюза остава непроменен през разглеждания период, поради което степента на използване на капацитета се променя по същия начин като производството - увеличава се със 7 % през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(104)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2011 г. промишлеността на Съюза поддържа задоволително ниво на използване на капацитета през разглеждания период и съумява да постигне оптимално равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(105)
След разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че в рамките на целия разглеждан период тя е постигнала оптимални равнища на използване на капацитета само през РПП, което показва, че нейното възстановяване е факт едва от скоро и е много нестабилно.
(106)
Този коментар в оценката на Комисията не променя заключенията от съображение 104 по-горе, които не противоречат по никакъв начин на коментарите на промишлеността на Съюза.
5.2. Запаси в края на периода
Таблица 7
Обем на запасите в края на периода
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Запаси в тонове (индекс)
100
576
328
171
Източник: отговор на въпросника.
(107)
Нивото на запасите на промишлеността на Съюза се увеличава рязко през 2011 г., след което показва тенденция за намаляване, но въпреки това през разследвания период в рамките на преразглеждането остава със 71 % над нивото от 2010 г. Във всеки случай въз основа на производствения обем през разследвания период в рамките на преразглеждането запасите в края на периода представляват по-малко от едномесечно производство.
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 8
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Обем на продажбите в тонове (индекс)
100
70
97
104
Пазарен дял, проценти (индекс)
100
66
92
92
Източник: отговор на въпросника.
(108)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 4 % в сравнение с отчетените в началото на разглеждания период нива. През 2011 г. се отбелязва много рязък спад, последван от постоянно увеличение през следващите периоди.
(109)
Може да се каже, че пазарният дял на промишлеността на Съюза е стабилен през разглеждания период, с изключение на 2011 г., когато подобно на спада в продажбите пазарният дял на промишлеността на Съюза също намалява. През следващите години продажбите и пазарният дял отбелязват възходяща тенденция. Въпреки че пазарният дял на производителя от Съюза през разследвания период в рамките на преразглеждането остава малко под равнището от 2010 г., е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза все пак успява да се възползва от растежа на потреблението на Съюза и през целия разглеждан период поддържа господстваща позиция на пазара на Съюза.
(110)
В становището си след разгласяването промишлеността на Съюза заяви, че нейният пазарен дял е много нестабилен поради факта, че сулфаниловата киселина е стока, чиито продажби зависят най-вече от цената, и изтъкна като пример 2011 г., когато пазарният дял на промишлеността на Съюза рязко намалява.
(111)
В това отношение трябва да се подчертае, че загубата на пазарен дял през 2011 г. съвпада с увеличаване на цените на производителя на Съюза, което противоречи на пазарните тенденции по това време. Действително разследването показа, че през 2011 г. цените на вноса от всички държави намалява в диапазона 5 - 20 %. Следва да се отбележи също така, че според наличните статистически данни изгубеният от промишлеността на Съюза пазарен дял е придобит основно от вносителя от САЩ.
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
Таблица 9
Продажни цени
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Средни продажни цени, евро за тон (индекс)
100
109
108
112
Източник: отговор на въпросника.
(112)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се увеличават с 12 % през разглеждания период, което се дължи на включването на увеличението на цената на главната суровина (анилин).
5.5. Заетост и производителност
Таблица 10
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
100
117
117
Производителност на труда (индекс)
100
88
85
91
Средни разходи за труд (индекс)
100
105
102
116
Източник: отговор на въпросника.
(113)
Заетостта в еквивалент на пълно работно време се увеличава със 17 % през разследвания период в рамките на преразглеждането. Средните разходи за труд отбелязват възходяща тенденция през разглеждания период, като увеличението през разследвания период в рамките на преразглеждането в сравнение с 2010 г. достига 16 %. Тъй като увеличението на производството е само 7 %, както е показано в съображение 103, производителността на труда намалява с 9 % през разглеждания период.
5.6. Рентабилност
Таблица 11
Рентабилност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Рентабилност (индекс)
100
96
20
65
Източник: отговор на въпросника.
(114)
Рентабилността на промишлеността на Съюза по отношение на сходния продукт намалява през разглеждания период и е малко под оптималното по твърденията на промишлеността на Съюза равнище; важно е обаче да се отбележи, че тази рентабилност все пак остава положителна през целия разглеждан период.
(115)
Спадът на рентабилността се дължи основно на увеличението на средната себестойност, което е 20 % между 2010 г. и разследвания период в рамките на преразглеждането и не може да бъде напълно компенсирано от увеличението на продажните цени от 12 %, посочено в съображение 112.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
Таблица 12
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
2010 г.
2011 г.
2012 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
-
100
133
57
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
86
30
103
Паричен поток (индекс)
100
116
68
82
(116)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза не е можела да инвестира през 2010 г. Вследствие на това инвестициите в сектора за производство на сулфанилова киселина намаляват с 43 % от 2011 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането, като размерът им в абсолютно изражение може да се счита за нисък, най-вече в съпоставка с дейностите по поддръжка. Тези констатации са в съответствие с възвръщаемостта на инвестициите и ниската рентабилност, постигната през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(117)
През 2011 г. и 2012 г. възвръщаемостта на инвестициите следва почти същите тенденции като тези по отношение на рентабилността. През разследвания период в рамките на преразглеждането възвръщаемостта на инвестициите се повишава и достига същото ниво като това през 2010 г., което се дължи на увеличаването на рентабилността от 2012 г. до разследвания период в рамките на преразглеждането.
(118)
Паричният поток показва тенденция на колебания, но остава положителен през целия разглеждан период. През разследвания период в рамките на преразглеждането паричният поток намалява с 18 % спрямо нивото от 2010 г. Промишлеността на Съюза не е посочвала да е изпитвала затруднения при привличането на капитал през разглеждания период.
5.8. Размер на действителния марж на субсидията и възстановяване от предишно субсидиране
(119)
В съответствие със заключението от съображение 84 установеният през разследвания период в рамките на преразглеждането марж на субсидията не е бил значителен, въпреки че все още е надвишавал нивото de minimis.
(120)
Като се вземе предвид увеличението на обема на продажбите, на цените и на степента на използване на капацитета на промишлеността на Съюза, може да се заключи, че мерките са били успешни и че промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишното субсидиране през разглеждания период. През разследвания период в рамките на преразглеждането се наблюдава известно влошаване на някои показатели за вредата, като например рентабилността и пазарния дял, но това не може да се отдаде на вноса от засегнатата държава поради тяхното много ниско равнище през разследвания период в рамките на преразглеждането. Във всеки случай показателите за вреда, при които се наблюдават неблагоприятни промени, все пак показват устойчиво положение на промишлеността на Съюза.
6. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(121)
Разследването показа, че вносът на разглеждания продукт от Индия е намалял до много ниско равнище. Пазарният дял на промишлеността на Съюза остава относително стабилен, а загубените обеми от засегнатата държава се поемат от вноса от САЩ на ценово равнище, сходно с това на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза успява да увеличи обема на продажбите си и средните продажни цени и да постигне близки до оптималните степени на използване на капацитета.
(122)
Както е обяснено в съображение 120, умереният спад на пазарния дял и на рентабилността на промишлеността на Съюза не може да е причинен от индийския внос.
(123)
Поради това се заключава, че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда през разследвания период в рамките на преразглеждането.
(124)
Въпреки че промишлеността на Съюза направи някои бележки относно анализа на вредата и те бяха разгледани по-горе в съображения 95, 105, 106, 110 и 111, тя изрази съгласие с общото заключение относно липсата на съществена вреда, по-специално през РПП.
7. Вероятност за повторно възникване на вредата
(125)
За оценката на вероятността за повторно възникване на вредата е важно да се изтъкне, че при оптимално използване на капацитета, което е постигнато през разследвания период в рамките на преразглеждането, промишлеността на Съюза не е в състояние да задоволи цялото потребление на Съюза, вследствие на което е необходимо значителна част от потреблението на Съюза да бъде покрито с внос.
(126)
Освен това промишлеността на Съюза произвежда само пречистена сулфанилова киселина, което означава, че ползвателите, които предпочитат сулфанилова киселина с техническо качество за производството си, се налага да разчитат на внос.
(127)
В допълнение на това промишлеността на Съюза е разполагала със стабилен пазарен дял, като е реализирала продажби за няколко дългосрочни клиента. Разследването показа, че доставчиците на сулфанилова киселина на някои от ползвателите подлежат на строги и скъпоструващи процедури за удостоверяване/проверка, което прави смяната на даден доставчик с друг по-трудна.
(128)
Именно в този контекст беше анализирано потенциалното въздействие на индийския внос върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с цел да се прецени вероятността за повторно възникване на вредата, ако се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
(129)
Както бе заключено в съображения 84, 85 и 87 по-горе, за внасяната от Индия сулфанилова киселина все още се предоставят субсидии и вероятно ще се предоставят и в бъдеще.
(130)
В същото време констатациите от разследването сочат, че наличието на субсидиран внос от Индия няма да доведе до повторно възникване на вреда за промишлеността на Съюза. Това твърдение се основава на анализ на следните фактори:
-
свободния капацитет в Индия,
-
ценообразуването на индийските износители,
-
въздействието на равнището на субсидиране върху цените,
-
индийския продуктов асортимент.
а) Свободен капацитет в Индия
(131)
При разследването не бе установено наличие на значителен свободен капацитет в Индия.
(132)
Промишлеността на Съюза оспори тази констатация, като по-конкретно изрази твърдението, че вероятно ще има увеличение на индийския свободен капацитет в резултат на увеличаващите се продажби на китайски продукти на индийския пазар и че поради това стимулът за износ ще се увеличи още повече.
(133)
В това отношение Комисията отбелязва, че както е описано в съображение 39, през 2013 г. най-големият известен индийски производител и износител на сулфанилова киселина се е отказал от своя статут на експортно ориентирана единица (ЕОЕ), тъй като дружеството е планирало да увеличи продажбите си на своя вътрешен пазар. Тези продажби са били сериозно ограничени от условията на схемата за ЕОЕ (EOUS). Дружеството потвърди, че не е усещало натиск от страна на китайските конкуренти и че по негова оценка индийският пазар е имал добри перспективи за развитие. Поради това няма причини да се предполага, че свободният капацитет на индийските производители понастоящем или в който и да е бъдещ период ще бъде пренасочен към Съюза поради предполагаем натиск от страна на Китай на индийския пазар.
б) Ценообразуване на индийските износители
(134)
По отношение на ценообразуването на индийските износители в съображения 94 и 95 по-горе беше установено, че оказалият съдействие производител износител и други индийски износители са продавали на цени, които не са подбивали ценовите равнища в Съюза през РПП.
(135)
Промишлеността на Съюза изрази твърдението, че експортните цени на Kokan са били основани на ценова гаранция, поради което не са представителни по отношение на другите индийски производители износители. Комисията отбелязва, че през разглеждания период цените на Kokan превишават значително определената в гаранцията минимална цена на вноса („МЦВ“). Що се отнася до другите индийски износители, по данни на Евростат техните средни експортни цени през РПП са дори още по-високи. Това означава, че цените на индийските износители, включително Kokan, са били определяни по-скоро въз основа на пазарните условия, отколкото въз основа на ценовата гаранция.
(136)
Промишлеността на Съюза изтъкна също така, че цените на индийския внос намаляват с 8 % през разглеждания период въпреки увеличението с 40 % на цените на основната суровина (бензен) през същия период. Разследването показа, че относително високото ниво на цените на сулфаниловата киселина на пазара на Съюза е създала възможности за спад на цените, независимо от нарастването на цената на основната суровина. Независимо от своята важност като разходен елемент, сам по себе си бензенът не може да обясни промените в себестойността и цените на продукта, предмет на разследването. На последно място разследването показа, че индийските продажни цени за Съюза не са били извънредно ниски, тъй като са сходни с цените на извършен в значителни количества износ за трети държави. Поради това не се смята, че изтъкнатите от промишлеността на Съюза тенденции на цените на крайния продукт (сулфанилова киселина) и на основната суровина (бензен) са в противоречие.
(137)
На последно място промишлеността на Съюза изтъкна, че индийските експортни цени за трети държави, а именно Турция, са били по-ниски от цените за ЕС. Комисията отбелязва, че събраните от Kokan данни показват, че цените на това дружество за Турция също са били над МЦВ и че не са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Обемът на износа от Kokan за Турция е бил в същия мащаб като този, на който промишлеността на Съюза основа твърдението си, поради което констатациите по отношение на Kokan са валидни за целия индийски износ за Турция. Въз основа на гореизложеното предполагаемото различно ценообразуване на индийските износители за трети държави в сравнение с това за ЕС не се потвърждава от наличната информация.
в) Въздействие на равнището на субсидиране върху цените
(138)
Както е посочено в съображение 84 по-горе, установеният през РПП марж на субсидията за оказалия съдействие индийски производител възлиза на 3,1 %. Това показва непрекъсната тенденция за намаляване на субсидирането след налагането на първоначалните изравнителни мерки през 2002 г.
(139)
Този спад не е свързан единствено с положението на това конкретно дружество, а със системни промени в индийските схеми за субсидиране. Както бе обяснено в част В от настоящия регламент, ПИ се е отказало от някои от схемите, а ползите за дружествата по повечето останали са били намалени. Само по една от разследваните схеми, а именно DDS, условията за право на участие и административните процедури са били либерализирани. В резултат на това Kokan веднага се пренасочва към тази схема. Използването на схемата DDS обаче изключва използването на повечето други схеми (EOU, AAS, FPS, DFIA и FMS). По отношение на разглеждания продукт в схемата DDS е ясно определено максимално ниво на субсидиране - 4 % от експортната стойност франко борд през РПП, допълнително намалено след това на 3 %. Въпреки това ограничение за нивото на субсидията може да се очаква, че други производители ще се пренасочат или вече са се пренасочили към тази схема поради нейната ниска административна тежест.
(140)
Комисията вече забеляза такава тенденция през последните 2 години в няколко други разследвания срещу субсидиран внос от Индия (16). Следователно може да се заключи, че описаните в съображение 139 по-горе констатации по отношение на Kokan могат да бъдат екстраполирани към останалите индийски производители на сулфанилова киселина.
(141)
Като се вземе предвид горното ниво на субсидиране (прогнозирано на около 3 % по схемата DDS като основна схема) и настоящото равнище на експортните цени от Индия, които вече отразяват субсидиите, бе заключено, че тези експортни цени не биха подбивали цените на промишлеността на Съюза дори изравнителните мерки по отношение на Индия да бъдат премахнати. Поради това може да се направи изводът, че износът от Индия, дори да е субсидиран, няма да нанесе вреда на промишлеността на Съюза.
г) Продуктов асортимент
(142)
Оказалият съдействие индийски производител (който представлява значителен дял от индийския внос в Съюза) е продавал предимно сулфанилова киселина с техническо качество, по отношение на която се е конкурирал основно с вноса от САЩ и Китай, тъй като промишлеността на Съюза не е произвеждала сулфанилова киселина с техническо качество. Освен това почти целият осъществен от Kokan износ на значителни количества сулфанилова киселина за Турция е бил на сулфанилова киселина с техническо качество.
(143)
Промишлеността на Съюза заяви, че има голямо припокриване в използването на сулфанилова киселина с техническо качество и пречистена сулфанилова киселина, поради което съществува значителна конкуренция между двете качества.
(144)
Макар и да е безспорно, че продуктите от двата вида качество се считат за един и същ продукт, е важно да се отбележи, че разследването потвърди, че на практика взаимозаменяемостта е ограничена. По-специално ползвателите, които се нуждаят от сулфанилова киселина с техническо качество или я предпочитат, на теория биха могли да използват пречистена сулфанилова киселина, но поради значителната разлика в цената (20 % - 25 %) това не е икономически обосновано решение. Поради това се потвърждава, че продажбите на индийските производители, що се отнася до сулфанилова киселина с техническо качество, се конкурират предимно с продуктите от Китай и САЩ.
8. Заключение относно повторното възникване на вредата
(145)
Предвид констатациите от разследването, както е обяснено в съображенията по-горе, бе направено заключението, че в краткосрочен до средносрочен план е малко вероятно отмяната на изравнителните мерки по отношение на Индия да доведе до повторно възникване на вредата.
Д. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(146)
Поради заключението, че няма вероятност за повторно възникване на вредата, не е необходимо определяне на интереса на Съюза.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ИЗРАВНИТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(147)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се счита за целесъобразно съществуващите изравнителни мерки по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Индия да бъдат отменени. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят коментари след това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(148)
В съответствие с член 18 от основния регламент от изложеното по-горе следва, че изравнителните мерки по отношение на сулфаниловата киселина с произход от Индия следва да бъдат отменени. Следва да бъде отменено и Решението на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan.
(149)
Като се има предвид, че възстановяването на промишлеността на Съюза е факт от скоро, след като получи съответното искане от производителя от Съюза, Комисията ще осъществи наблюдение на вноса на разглеждания продукт. Наблюдението ще бъде ограничено до период от две години след публикуването на настоящия регламент.
(150)
Комитетът, създаден по силата на член 25, параграф 1 от основния регламент, не представи становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Отменя се окончателното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана понастоящем в код по КН ex 2921 42 00 (код по ТАРИК 2921420060), с произход от Индия и се прекратяват свързаните с този внос процедури.
2. Отменя се Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранцията, която понастоящем е в сила по отношение на вноса на сулфанилова киселина от Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Индия).
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 17 декември 2014 година.
COMMISSION IMPLEMENTING REGULATION (EU) No 1347/2014
of 17 December 2014
repealing the definitive countervailing duty on imports of sulphanilic acid originating in India following an expiry review pursuant to Article 18 of Council Regulation (EC) No 597/2009
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union,
Having regard to Council Regulation (EC) No 597/2009 of 11 June 2009 on protection against subsidised imports from countries not members of the European Community (1) and in particular Articles 14 and 18 thereof,
Whereas:
A. PROCEDURE
1. Measures in force
(1)
In July 2002, by Regulation (EC) No 1338/2002 (2), the Council imposed a definitive countervailing duty of 7,1 % on imports of sulphanilic acid originating in India (the original investigation).
(2)
By Regulation (EC) No 1339/2002 (3), the Council imposed a definitive anti-dumping duty of 21 % on imports of sulphanilic acid originating in the People's Republic of China (the PRC) and a definitive anti-dumping duty of 18,3 % on imports of sulphanilic acid originating in India.
(3)
By Decision 2002/611/EC (4) the Commission accepted a price undertaking with regard to both the anti-dumping and anti-subsidy measures on the imports from India offered by one Indian exporting producer, namely Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (Kokan).
(4)
In March 2004, by Commission Decision 2004/255/EC (5), the Commission repealed Decision 2002/611/EC following the voluntary withdrawal of the undertaking by Kokan.
(5)
By Decision 2006/37/EC (6) the Commission accepted a new undertaking with regard to both the anti-dumping and anti-subsidy measures on the imports from India offered by Kokan. Regulations (EC) No 1338/2002 and (EC) No 1339/2002 were amended by Council Regulation (EC) No 123/2006 (7) accordingly.
(6)
By Regulation (EC) No 1000/2008 (8), the Council imposed the anti-dumping duties on imports of sulphanilic acid originating in the PRC and India following an expiry review of the measures. By Regulation (EC) No 1010/2008 (9), the Council imposed definitive countervailing duties on imports of sulphanilic acid originating in India and amended the level of the anti-dumping duties on Indian imports of sulphanilic acid following an expiry and an interim review.
2. Request for an expiry review
(7)
Following the publication of a notice of impending expiry (10) of the definitive countervailing measures in force, the Commission received on 1 July 2013 a request for the initiation of an expiry review of these measures pursuant to Article 18 of Regulation (EC) No 597/2009 (the basic Regulation). The request was lodged by CUF - Quimicos Industriais (‘the applicant’ or ‘CUF’) the sole producer of sulphanilic acid in the Union thus representing 100 % of the Union production.
(8)
The request was based on the grounds that the expiry of the measures would be likely to result in a continuation of subsidisation and recurrence of injury to the Union industry.
3. Initiation of an expiry review
(9)
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that sufficient evidence existed for the initiation of an expiry review, the Commission announced on 16 October 2013, by a notice published in the Official Journal of the European Union (11) (the Notice of Initiation), the initiation of an expiry review pursuant to Article 18 of the basic Regulation.
4. Parallel investigations
(10)
By Notice of Initiation published in the Official Journal of the European Union (12) on 16 October 2013 the Commission also initiated an expiry review investigation pursuant to Article 11(2) of the Regulation (EC) No 1225/2009 of 30 November 2009 on protection against dumped imports from countries not members of the European Community (13) concerning imports of sulphanilic acid originating, inter alia, in India.
5. Investigation
5.1. Review investigation period and period considered
(11)
The investigation of a continuation or recurrence of subsidisation covered the period from 1 October 2012 to 30 September 2013 (‘the review investigation period’ or ‘RIP’). The examination of the trends relevant for the assessment of the likelihood of continuation or recurrence of injury covered the period from 1 January 2010 to the end of the review investigation period (the period considered).
5.2. Parties concerned
(12)
The Commission officially advised the applicant, the exporting producers in India, the importers, the users known to be concerned, and the representatives of the exporting country of the initiation of the expiry review. The interested parties were given the opportunity to make their views known in writing and to request a hearing within the time limit set out in the Notice of initiation.
(13)
The sole Union producer, being the only interested party who so requested, was granted a hearing.
5.3. Sampling
(14)
In view of the apparent large number of exporting producers in India and of unrelated importers in the Union, sampling was envisaged in the Notice of initiation in accordance with Article 27 of the basic Regulation. In order to enable the Commission to decide whether sampling would be necessary and, if so, to select a sample, the above parties were requested to make themselves known to the Commission within 15 days of the initiation of the review and to provide the Commission with the information requested in the Notice of Initiation.
(15)
The Commission received two sampling replies from Indian exporting producers. Therefore, no sampling was applied.
(16)
One unrelated importer replied to the sampling form however, it did not import the product concerned from the country concerned and did not provide a questionnaire reply. Therefore no sampling was applied.
(17)
Since there is only one Union producer, sampling was not applied for the Union producers.
5.4. Investigation
(18)
The Commission sought and verified all the information deemed necessary for a determination of the likelihood of continuation of subsidisation, likelihood of continuation or recurrence of injury and for a determination of the Union interest. The Commission sent questionnaires to the sole Union producer, to the two exporting producers in India, to the Government of India (GOI), to known importers and to Union users.
(19)
Out of the two Indian exporting producers only one submitted a complete reply. This Indian producer represented a major part of the total Indian exports to the Union during the review investigation period.
(20)
The Commission also carried out consultations in Delhi with the GOI, Government of Maharashtra (GOM), Government of Gujarat (GOG) and the Reserve Bank of India (RBI).
(21)
Furthermore, verification visits were carried out at the premises of the following companies:
(a)
Union Producer:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
(b)
Exporting producers:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd, Khed, India
(c)
Union users:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Germany
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spain.
B. PRODUCT CONCERNED AND LIKE PRODUCT
(22)
The product concerned is sulphanilic acid currently classifiable within CN code ex 2921 42 00 (TARIC code 2921420060). There are two grades of sulphanilic acid, which are determined according to their purity: a technical grade and a purified grade. In addition, the purified grade is sometimes commercialised in the form of a salt of sulphanilic acid. Sulphanilic acid is used as a raw material in the production of optical brighteners, concrete additives, food colorants and speciality dyes. Limited use by the pharmaceutical industry was noted as well. Though it is not contested that both grades have the same basic physical, chemical and technical characteristics and therefore deemed to be one single product, it is important to note that the investigation showed that in practical terms inter-changeability is limited. In particular users who rely on purified grade sulphanilic acid could only use technical grade in case they could further purify it themselves. Those users who need or prefer technical grade sulphanilic acid could in theory use purified grade, however due to the price difference (20 %-25 %) this is economically not a viable solution.
(23)
Sulphanilic acid is a pure commodity product and its basic physical, chemical and technical characteristics are identical whatever the country of origin. The product concerned and the products manufactured and sold by the exporting producer in India on its domestic market and to third countries, as well as those manufactured and sold by the Union producer on the Union market have thus been found to have the same basic physical and chemical characteristics and essentially the same uses, and are therefore considered to be like products within the meaning of Article 2 of the basic Regulation.
C. LIKELIHOOD OF A CONTINUATION OR RECURRENCE OF SUBSIDISATION
1. Introduction
(24)
Cooperation from the Indian exporters was limited to one exporting producer. In the absence of cooperation from other producers, the amount of countervailable subsidies had to be determined on the basis of the facts available: the replies of the cooperating company, who accounted for major proportion of exports from India to the Union, and on the information provided by the Indian authorities.
(25)
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission's questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
-
Subsidy schemes investigated in the original investigation:
-
Nationwide Schemes:
(a)
Export Processing Zones Scheme (EPZ)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS)
(b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(d)
Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(e)
Advance Authorisation Scheme (AAS)
-
Regional Schemes:
(f)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
-
Subsidy schemes not investigated in the original investigation but investigated in the first expiry review and parallel interim review:
-
Nationwide Schemes:
(g)
Export Credit Scheme (ECS)
-
Subsidy schemes not investigated in the original investigation or/and in the previous reviews:
-
Nationwide Schemes:
(h)
Focus Product Scheme (FPS)
(i)
Duty Free Import Authorisation (DFIA)
(j)
Duty Drawback Scheme (DDS)
(k)
Focus Market Scheme (FMS)
(l)
Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
(m)
Capital Infusions
-
Regional Schemes:
(n)
Regional Schemes of the Government of Gujarat
(26)
The schemes (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) and (l) specified above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (Foreign Trade Act). The Foreign Trade Act authorises the GOI to issue notifications regarding the export and import policy. These are summarised in Foreign Trade Policy documents which are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly. The Foreign Trade Policy document relevant to the RIP of this investigation is ‘Foreign Trade Policy 2009-2014’ (FTP 09-14). In addition, the GOI also sets out the procedures governing the FTP 09-14 in a ‘Handbook of Procedures, Volume I’ (HOP I 09-14). The Handbook of Procedures is updated on regular basis
(27)
The Income Tax Exemption Scheme specified above under (d) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended yearly by the Finance Act.
(28)
The regional schemes specified above under (f) and (n) are managed by the States of Maharashtra and Gujarat respectively and are based on resolutions of the Government of Maharashtra Industries, Energy and Labour Department and resolutions of the Government of Gujarat Industries and Mines Department.
(29)
The Export Credit Scheme specified above under (g) is based on Sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (RBI) to direct commercial banks in the field of export credits.
(30)
The Duty Drawback scheme specified above under (j) is based on section 75 of the Customs Act of 1962, on section 37 of the Central Excise Act of 1944, on sections 93A and 94 of the Financial Act of 1994 and on the Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules of 1995. Drawback rates are published on a regular basis; those applicable to the RIP were the All Industry Rates (AIR) of Duty Drawback 2012-13, published in notification No 92/2012- Cus.(N.T). The duty drawback scheme is also referred to as a duty remission scheme in chapter 4 of FTP 09-14.
2. Export Processing Zones (EPZ)/Special Economic Zones (SEZ)/Export Oriented Units Scheme (EOUS)
(31)
It was found that the cooperating exporting producer was not located in an SEZS or in an EPZS. However, the cooperating exporting producer had been set up under the EOUS and received countervailable subsidies in the review investigation period. The description and assessment below is therefore limited to the EOUS.
(a) Legal basis
(32)
The details of the EOUS are contained in chapter 6 of the FTP 09-14 and in chapter 6 of the HOP I 09-14.
(b) Eligibility
(33)
With the exception of pure trading companies, all enterprises which, in principle, undertake to export their entire production of goods or services may be set up under the EOUS. Undertakings in industrial sectors have to fulfil a minimum investment threshold in fixed assets (10 million Indian rupees) to be eligible for the EOUS.
(c) Practical implementation
(34)
EOUS can be located and established anywhere in India.
(35)
An application for EOUS status must include details for the next five years of, inter alia, planned production quantities, projected value of exports, import requirements and indigenous requirements. Upon acceptance by the authorities of the company's application, the terms and conditions attached to this acceptance will be communicated to the company. The agreement to be recognised as a company under the EOUS is valid for a five-year period. The agreement may be renewed for further periods.
(36)
A crucial obligation of an EOUS as set out in FTP 09-14 is to achieve net foreign exchange (NFE) earnings, namely in a reference period (five years) the total value of exports has to be higher than the total value of imported goods.
(37)
EOUS units are entitled to the following concessions:
(i)
exemption from import duties on all types of goods (including capital goods, raw materials and consumables) required for the manufacture, production, processing, or in connection therewith;
(ii)
exemption from excise duty on goods procured from indigenous sources;
(iii)
reimbursement of central sales tax paid on goods procured locally;
(iv)
partial reimbursement of duty paid on fuel procured from domestic oil companies.
(38)
Units operating under these schemes are bonded under the surveillance of customs officials in accordance with Section 65 of the Customs Act.
(39)
The cooperating exporting producer was operating under EOUS for the first four months of the review investigation period. The formal letter of de-bonding from the scheme was issued on 6 February 2013. Thus, in the review investigation period the company utilised the scheme only to obtain central sales tax reimbursement. The investigation showed that the exporting producer concerned did not avail of benefits of exemption of import duties and excise duties on domestic purchases, and of partial reimbursement of duty paid on fuel procured from domestic oil companies.
(d) Conclusions on the EOUS
(40)
The reimbursement of the central sales tax constitute subsidy within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Government revenue which would be due in the absence of this scheme is forgone, thus conferring a benefit upon the EOU within the meaning of Article 3(2) of the basic Regulation, because it improved its liquidity by obtaining reimbursements of the central sales tax. The subsidy is contingent in law upon export performance and, therefore, deemed to be specific and countervailable under Article 4(4)(a) of the basic Regulation. The export objective of an EOUS as set out in paragraph 6.1 of the FTP 09-14 is a conditio sine qua non to obtain the incentives.
(e) Calculation of the subsidy amount
(41)
The subsidy amount was calculated on the basis of the amount of central sales tax reimbursed on goods procured locally during the review investigation period. In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation this subsidy amount was allocated over the total export turnover generated during the review investigation period as the appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported. The subsidy margin thus obtained was 1,4 %.
3. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(42)
It was confirmed that DEPBS has effectively been withdrawn from 30 September 2011 that is before the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
(a) Legal basis
(43)
A detailed description of the EPCGS is contained in chapter 5 of the FTP 09-14 and in chapter 5 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(44)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the EPCGS in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
5. Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(45)
It was confirmed that ITES was abolished in April 2011 that is before the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
6. Advance Authorisation Scheme (AAS)
(a) Legal basis
(46)
A detailed description of the scheme is contained in sections 4.1.3.1 to 4.1.14 of the FTP 09-14 and sections 4.1 to 4.30 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(47)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the AAS in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
7. Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra (GOM)
(a) Legal basis
(48)
In order to encourage the establishment of industries in the State of Maharashtra to the less developed areas of the State, the GOM has been granting incentives to new-expansion units set up in developing regions of the State since 1964, under a scheme commonly known as the ‘Package Scheme of Incentives’ (PSI). The scheme has been amended many times since its introduction and in the RIP there were two PSI schemes in force: PSI 2007 (which was valid till April 2013) and PSI 2013. The PSI of the GOM is composed of several sub-schemes amongst which the main ones are: (i) the refund of octroi tax/entry tax, (ii) the exemption from electricity duty, (iii) the exemption from local sales tax/deferral of local sales tax, (iv) interest subsidy for new establishments and (v) certain grants for small and medium enterprises to upgrade technology. The investigation revealed that the only sub-scheme used by the cooperating exporting producer during the review investigation period was the one concerning sales tax deferrals (part of (iii) above) which in fact originated from PSI 2001 but the outstanding sales tax was still partially due in the review investigation period.
(b) Eligibility
(49)
In order to be eligible, companies must as a rule invest in less developed areas of the State (which are classified according to their economic development into different categories, for example less developed areas, lesser developed areas and least developed areas) either by setting up a new industrial establishment or by making a large scale capital investment in the expansion or diversification of an existing industrial establishment. The main criterion to establish the amount of incentives is the classification of the area in which the enterprise is or will be located and the size of the investment.
(c) Practical implementation
(50)
The Eligibility Certificate issued by the GOM to the cooperating exporting producer provided that the company was, under the sales tax deferral sub-scheme, allowed to defer the payment of State sales taxes collected on its domestic sales.
(d) Conclusion
(51)
The sales tax deferral sub-scheme of the PSI of the GOM provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation. The sub-scheme examined constitutes a financial contribution by the GOM, since this concession postpones the collection of the GOM's revenue which would be otherwise due. This deferral confers a benefit upon the company as it improves the company's liquidity.
(52)
The sub-scheme is only available to companies having invested within certain designated geographical areas within the jurisdiction of the State of Maharashtra. It is not available for companies located outside these areas. The level of benefit is different according to the area concerned. The scheme is specific in accordance with Article 4(2)(a) and Article 4(3) of the basic Regulation and therefore countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(53)
The deferred amount of State sales taxes, under the deferral element of the scheme, which was still due at the end of the review investigation period, was considered equivalent to an interest-free loan of the same amount granted by the GOM. Thus, the benefit to the cooperating exporting producer has been calculated on the basis of the interest that was paid on a comparable commercial loan by the company during the review investigation period.
(54)
Pursuant to Article 7(2) of the basic Regulation, the amount of subsidy (numerator) was then allocated over the total company turnover during the review investigation period as the appropriate denominator, because the subsidy is not export contingent and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(55)
On the basis of the above, the amount of subsidy that the company has obtained under this scheme is 1,1 %.
8. Export Credit Scheme (ECS)
(56)
It was confirmed that after amendments in the ECS (July 2010 with regard to export credits in INR and May 2012 with regard to export credits in the foreign currency) the preferential export credits' interest rates within the framework of this scheme in principle ceased to exist with the exception of specific limited number of sectors of industry. Since chemical sector in question was not found to be on the list of sectors covered by the interest rates subventions in the review investigation period, it was not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
9. Focus Product Scheme (FPS)
(a) Legal basis
(57)
A detailed description of the scheme is contained in section 3.15 of the FTP 09-14 and section 3.9 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(58)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the FPS in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
10. Duty Free Import Authorisation Scheme (DFIA)
(a) Legal basis
(59)
A detailed description of the scheme is contained in sections 4.2.1 to 4.2.7 of the FTP 09-14 and section 4.31 to 4.36 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(60)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the DFIA in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
11. Duty Drawback Scheme (DDS)
(a) Legal Basis
(61)
The detailed description of the DDS is contained in the Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 as amended by successive notifications.
(b) Eligibility
(62)
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
(c) Practical implementation
(63)
An eligible exporter can apply for drawback amount which is calculated as a percentage of the FOB value of products exported under this scheme. The drawback rates have been established by the GOI for a number of products, including the product concerned. They are determined on the basis of the average quantity or value of materials used as inputs in the manufacturing of a product and the average amount of duties paid on inputs. They are applicable regardless of whether import duties have actually been paid or not. The DDS rate for the product concerned during the review investigation period was 4 % of FOB value.
(64)
To be eligible to benefits under this scheme, a company must export. At the moment when shipment details are entered in the Customs server (ICEGATE), it is indicated that the export is taking place under the DDS and the DDS amount is fixed irrevocably. After the shipping company has filed the Export General Manifest (EGM) and the Customs office has satisfactorily compared that document with the shipping bill data, all conditions are fulfilled to authorise the payment of the drawback amount by either direct payment on the exporter's bank account or by draft.
(65)
The exporter also has to produce evidence of realisation of export proceeds by means of a Bank Realisation Certificate (BRC). This document can be provided after the drawback amount has been paid but the GOI will recover the paid amount if the exporter fails to submit the BRC within a given delay.
(66)
The drawback amount can be used for any purpose.
(67)
It was found that in accordance with Indian accounting standards, the duty drawback amount can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation.
(68)
The cooperating Indian exporting producer was found to use the DDS during the review investigation period after de-bonding from the EOUS.
(d) Conclusion on DDS
(69)
The DDS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation. A duty drawback amount is a financial contribution by the GOI as it takes form of a direct transfer of funds by the GOI. In addition, the duty drawback amount confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
(70)
Furthermore, the DDS is contingent in law upon export performance, and is therefore deemed to be specific and countervailable under Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
(71)
This scheme cannot be considered as permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. It does not conform to the strict rules laid down in Annex I point (i), Annex II (definition and rules for drawback) and Annex III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation.
(72)
There is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of point (i) of Annex I and Annexes II and III to the basic Regulation. Lastly, an exporter is eligible for the DDS benefits regardless of whether it imports any inputs at all. In order to obtain the benefit, it is sufficient for an exporter to simply export goods without demonstrating that any input material was imported. Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DDS.
(73)
This is confirmed by GOI's circular no 24/2001 which clearly states that ‘[duty drawback rates] have no relation to the actual input consumption pattern and actual incidence suffered on inputs of a particular exporter or individual consignments […]’ and instructs regional authorities that ‘no evidence of actual duties suffered on imported or indigenous nature of inputs […] should be insisted upon by the field formations along with the [drawback claim] filed by exporters’.
(74)
In view of the above, it is concluded that DDS is countervailable.
(e) Calculation of the subsidy amount
(75)
In accordance with Articles 3(2) and 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the investigation period. In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the time when an export transaction is made under this scheme. At this moment, the GOI is liable to the payment of the drawback amount, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation. Once the customs authorities issue an export shipping bill which shows, inter alia, the amount of drawback which is to be granted for that export transaction, the GOI has no discretion as to whether or not to grant the subsidy. In the light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DDS as being the sums of the drawback amounts earned on export transactions made under this scheme during the review investigation period.
(76)
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation these subsidy amounts have been allocated over the total export turnover of the product concerned during the review investigation period as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
(77)
Based on the above, the subsidy rate established in respect of this scheme for the cooperating Indian exporting producer amounted to 0.6 %.
12. Focus Market Scheme (FMS)
(a) Legal basis
(78)
A detailed description of the scheme is contained in section 3.14 of the FTP 09-14 and section 3.8 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(79)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the FMS in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
13. Status Holder Incentive Scrip (SHIS)
(a) Legal basis
(80)
A detailed description of the scheme is contained in section 3.16 of the FTP 09-14 and section 3.10 of the HOP I 09-14.
(b) Findings
(81)
It was found that the cooperating exporting producer did not obtain any benefits under the SHIS in the review investigation period. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
14. Capital Infusions
(82)
It was found that the cooperating exporting producer did not benefit from capital infusions from the GOI or regional governments. It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
15. Regional Schemes of the Government of Gujarat (GOG)
(83)
It was confirmed that the cooperating exporting producer does not have related companies or production facilities in the State of Gujarat. It was therefore not necessary to further analyse the regional schemes of the GOG.
16. Amount of countervailable subsidies
(84)
The amount of countervailable subsidies found in the review investigation period in accordance with the provisions of the basic Regulation, expressed ad valorem, for the investigated exporting producer is 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Scheme
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nil
EPCGS (14)
nil
ITES
nil
AAS (14)
nil
PSI (Maharashtra Regional Scheme)
1,1
ECS (14)
nil
FPS (14)
nil
DFIA (14)
nil
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nil
SHIS (14)
nil
Capital Infusions
nil
Gujarat Regional Schemes
nil
TOTAL
3,1
(85)
On the basis of the available information, the cooperating exporting producer accounted for major proportion of exports of sulphanilic acid from India to the Union during the review investigation period. No information was available showing that the level of subsidisation of other exporting producers that might exist would be at a lower level.
17. Likelihood of a continuation of subsidisation
(86)
In accordance with Article 18(2) of the basic Regulation, it was examined whether the expiry of the measures in force would be likely to lead to a continuation of subsidisation.
(87)
It was established that though the subsidy margin found during the expiry review investigation is lower than the one established during the original investigation and previous expiry review, the cooperating Indian exporter of the product concerned continued to benefit from countervailable subsidisation by the Indian authorities. There is no indication that DDS - the main programme currently used by the company after de-bonding from the EOUS will be phased out in the foreseeable future. Under these conditions, it is clear that the exporter of the product concerned will also continue to receive countervailable subsidies in the future.
D. LIKELIHOOD OF A CONTINUATION OR RECURRENCE OF INJURY
1. Union production and definition of the Union industry
(88)
During the review investigation period, the like product was manufactured in the Union by one single Union producer who therefore represents 100 % of the Union production and constitutes the Union industry within the meaning of Article 9(1) of the basic Regulation.
2. Union consumption
(89)
Union consumption was established on the basis of:
-
sales volumes of the like product by the Union industry into the Union market,
-
import volumes of sulphanilic acid (TARIC level) into the Union market reported in Eurostat.
(90)
In view of the fact that the Union industry consists of only one producer and there is only one US exporting producer, in order to respect confidential business information, it is necessary to present the information in tables below in an indexed form.
Table 1
Consumption in the Union market
Volume (index)
2010
2011
2012
RIP
Union consumption (2010 = 100)
100
106
106
114
Source: Eurostat and questionnaire reply.
(91)
The investigation showed that the market for sulphanilic acid gradually expended over the period considered and increased by 14 % by the end of the RIP.
3. Imports from the country concerned
(a) Import volumes and market share
Table 2
Imports from the country concerned
Import volume (index)
2010
2011
2012
RIP
India
100
422
187
52
Source: Eurostat.
Table 2a
Imports from the country concerned
Import volume (ranges) (15)
2010
2011
2012
RIP
India
50-200
250-550
100-250
10-80
Source: Eurostat.
Table 3
Market share of the country concerned
Market share (index)
2010
2011
2012
RIP
Market share of imports from India
100
397
177
46
(92)
The volume of imports originating in India decreased by 48 % over the period considered and their market share decreased by 54 % over the same period.
(b) Import prices
Table 4
Average prices of imports of sulphanilic acid from the country concerned
2010
2011
2012
RIP
Price of imports from India index (2010 = 100)
100
79
84
92
Source: Eurostat.
Table 4a
Average prices of imports of sulphanilic acid from the country concerned
2010
2011
2012
RIP
Price of imports from India ranges
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Source: Eurostat.
(93)
The average price of the product concerned from India decreased in 2011 by 21 % and since then increased gradually but remained still below the 2010 price levels by 8 %.
(c) Level of price undercutting
(94)
The investigation showed that the prices charged by the sole cooperating Indian exporting producer were not undercutting the prices of the Union producer. In order to respect confidential business information, the exact result cannot be disclosed but the undercutting found was between - 20 % to - 40 %.
(95)
Following the disclosure and the comments made by the Union producer the Commission was requested to calculate the possible price undercutting for the remaining part of Indian imports based on Eurostat data. According to these data, no undercutting was found with regard to those imports and therefore the findings made in recital 94 above can be confirmed.
4. Imports from other third countries
(96)
With the exception of three negligible transactions (in 2010 and 2011 from Switzerland and one in 2012 from Malaysia), all imports of sulphanilic acid from other third countries came from the PRC and the USA in the period considered.
Table 5
Imports of sulphanilic acid from other third countries
2010
2011
2012
RIP
Volume of imports from the US (index)
100
267
253
299
Market share of US imports (index)
100
180
171
188
Average prices of US imports (index)
100
95
101
102
Volume of imports from China (index)
100
77
14
1
Market share of Chinese imports (index)
100
73
13
1
Average prices of Chinese imports
100
92
104
164
Source: Eurostat.
(97)
Volumes of imports of sulphanilic acid from the PRC decreased by 99 % between 2010 and the review investigation period and their market share also decreased by 99 % in the same period.
(98)
The average price of imports of sulphanilic acid from the PRC decreased slightly in 2011 by 8 % and showed an increasing trend thereafter with a very sharp increase of 64 % in the review investigation period.
(99)
Both the volume and market share of US imports of sulphanilic acid have increased significantly during the period considered, by 199 % and 88 % respectively. As the Union industry's market share remained relatively stable during the same period, it was the US imports that took over the market left by the Chinese and Indian exporters.
(100)
The price levels of US imports remained rather stable during the period considered and were in the same range as those of the Union producer. During the review investigation period there was no price undercutting by the US imports.
5. Situation of the Union industry
(101)
In accordance with Article 8(4) of the basic Regulation, the examination of the likelihood of continuation or recurrence of injury included an evaluation of all economic factors having a bearing on the state of the Union industry during the period considered.
(102)
In order to respect confidential business information, it has been necessary to present information concerning the sole Union producer in an indexed form.
5.1. Production, production capacity and capacity utilisation
Table 6
Production, capacity, capacity utilisation
2010
2011
2012
RIP
Production tonnes (index)
100
87
99
107
Capacity tonnes (index)
100
100
100
100
Capacity utilisation rate (index)
100
87
99
107
Source: Questionnaire reply.
(103)
The production of the Union industry was 7 % higher in the review investigation period than the level recorded at the beginning of the period considered. The Union industry's capacity remained unchanged during the period considered and therefore the capacity utilisation rate changed the same way as the production i.e. increased by 7 % in the review investigation period.
(104)
It should be noted that the Union industry maintained a satisfactory level of capacity utilisation during the period considered with the exception of 2011 and managed to achieve an optimal level during the review investigation period.
(105)
Following the disclosure the Union industry claimed that throughout the period considered it reached optimal capacity utilisation levels only in the RIP which shows that its recovery is still very recent and fragile.
(106)
This comment in the Commissions' assessment does not change the conclusions of recital 104 above which do not contradict in any way the comments of the Union industry.
5.2. Closing stock
Table 7
Closing stock in volume
2010
2011
2012
RIP
Closing stocks tonnes (index)
100
576
328
171
Source: Questionnaire reply.
(107)
The Union industry's year end stock levels showed a sharp increase in 2011 with a decreasing trend afterwards but still remaining 71 % above the 2010 level in the review investigation period. In any case, based on the production volume during the review investigation period the closing stock level represents less than one month of production.
5.3. Sales volumes and market share
Table 8
Sales volume and market share
2010
2011
2012
RIP
Sales volume tonnes (index)
100
70
97
104
Market share % (index)
100
66
92
92
Source: Questionnaire reply.
(108)
Sales volumes of the Union industry have increased by 4 % compared to the levels recorded in the beginning of the period considered. There was a very sharp dip in 2011 followed by a steady increase afterwards.
(109)
In terms of market share, the Union industry's performance can be considered stable during the period considered with the exception of 2011 when similarly to the decrease in sales, the market share of the Union industry decreased as well. In the following years the sales and market share showed an increasing trend. Even though the market share of the Union producer remained in the review investigation period slightly below the 2010 level, it is worth noting that the Union industry still managed to take part of the growth in the Union consumption and held a dominant position on the Union market throughout the period considered.
(110)
In its submission following the disclosure the Union industry stated that its market share is very unstable due to the fact that sulphanilic acid is a price driven commodity and provided the example of 2011 when the Union industry's market share plummeted.
(111)
In this regard it has to be emphasised that the loss in market share experienced in 2011 coincided with a price increase by the Union producer against market trends at that time. Indeed, the investigation showed that import prices from all the countries decreased in the range of 5 % to 20 % in 2011. It is also noteworthy that the statistical data available shows that it was mainly the US importer which took over the market share lost by the Union industry.
5.4. Prices and factors affecting prices
Table 9
Sales prices
2010
2011
2012
RIP
Average sales prices EUR/tonne (index)
100
109
108
112
Source: Questionnaire reply.
(112)
The Union industry's sales prices on the Union market have increased by 12 % during the period considered which was due to the passing on of the increase in the cost of main raw material (aniline).
5.5. Employment and productivity
Table 10
Employment and productivity
2010
2011
2012
RIP
Employment (index)
100
100
117
117
Labour productivity (index)
100
88
85
91
Average labour cost (index)
100
105
102
116
Source: Questionnaire reply.
(113)
The employment in full time equivalent has increased during the review investigation period by 17 %. The average labour costs have shown an increasing trend during the period considered reaching a 16 % increase in the review investigation period compared to 2010. Since production only increased by 7 % as shown in recital 103, the labour productivity has decreased in the period considered by 9 %.
5.6. Profitability
Table 11
Profitability
2010
2011
2012
RIP
Profitability (index)
100
96
20
65
Source: Questionnaire reply.
(114)
The profitability of the Union industry on the like product decreased during the period considered and it was slightly below the optimal level claimed by the Union industry, however it is important to note that it still remained positive throughout the period considered.
(115)
The decrease in the profitability is mainly due to the increase in the average cost of production which increased by 20 % between 2010 and the review investigation period and which could not be fully compensated by the 12 % increase in the sales prices as indicated in recital 112.
5.7. Investments, return on investment and cash flow
Table 12
Investments, return on investment and cash flow
2010
2011
2012
RIP
Investments (index)
-
100
133
57
Return on investments (index)
100
86
30
103
Cash flow (index)
100
116
68
82
(116)
The investigation showed that the Union Industry could not invest in 2010. Subsequently, investments for the sulphanilic acid business have decreased by 43 % from 2011 to the end of the review investigation period and their amount in absolute terms can be considered to be low, relating mainly to maintenance activity. These findings are consistent with the return on investments and the low profitability achieved during the review investigation period.
(117)
Return on investment followed closely the profitability trend in 2011 and 2012. In the review investigation period the return on investment improved and reached the same level as in 2010 due to the increase in the profitability from 2012 to the review investigation period.
(118)
Cash flow showed a fluctuating trend but remained positive throughout the period considered. In the review investigation period cash flow decreased by 18 % compared to 2010 level. The Union industry has not reported any difficulties in raising capital during the period considered.
5.8. Magnitude of actual subsidy margin and recovery from past subsidisation
(119)
As concluded in recital 84, the subsidy margin found in the review investigation period was not substantial though it was still above de minimis.
(120)
Taking into account the increase in the sales volumes, prices and in the capacity utilisation rate of the Union industry, it can be concluded that the measures were successful and that the Union industry has recovered from the effects of past subsidisation during the period considered. A certain decline in some injury indicators such as profitability and market share was observed during the review investigation period however this cannot be attributed to the imports from the country concerned due to their very low level in the review investigation period. In any case, the injury indicators which developed negatively still indicate a sustainable situation for the Union industry.
6. Conclusion on the situation of the Union industry
(121)
The investigation showed that imports of the product concerned from India have fallen to a very low level. The market share of the Union industry remained fairly stable and the volumes lost by the country concerned were taken up by imports from the US at a price level similar to that of the Union industry. The Union industry was able to increase its sales volumes, average sales prices and to achieve close to optimal capacity utilisation rates.
(122)
The moderate decline in the market share and the profitability of the Union industry cannot be attributed to Indian imports as explained in recital 120.
(123)
It is therefore concluded that the Union industry did not suffer material injury during the review investigation period.
(124)
Although the Union industry made some observations concerning the injury analysis and they were addressed above in recitals 95, 105-106 and 110-111, it agreed with the overall conclusion concerning the absence of material injury in particular during the RIP.
7. Likelihood of recurrence of injury
(125)
For the assessment of likelihood of recurrence of injury it is important to point out that under optimal capacity utilisation - which has been achieved during the review investigation period - the Union industry is not able to satisfy the whole Union consumption and consequently a significant part of the Union consumption needs to be covered by imports.
(126)
In addition, the Union industry only produces purified sulphanilic acid, which means that users who prefer technical sulphanilic acid for their production have to turn to imports.
(127)
Furthermore, the Union industry had a stable market share with sales to a number of long-lasting customers. The investigation revealed that for some users the suppliers of sulphanilic acid need to undergo stringent and costly certification/verification process which makes changes from one supplier to another more difficult.
(128)
It is in this context that the potential impact of the Indian imports on the Union market and the Union industry was analysed in accordance with Article 18(2) of the basic Regulation in order to assess the likelihood of recurrence of injury if the measures were allowed to lapse.
(129)
As concluded above in recitals 84-85 and 87 sulphanilic acid imported from India still benefits and is likely to benefit in future from subsidisation.
(130)
At the same time the findings of the investigation point to the fact that the presence of subsidised imports from India will not lead to a recurrence of injury to the Union industry. This reasoning is based on the analysis of the following factors:
-
spare capacity in India,
-
Indian exporters' price behaviour,
-
impact of the level of the subsidisation on prices,
-
Indian product mix.
(a) spare capacity in India
(131)
The investigation did not reveal the existence of significant spare capacity in India.
(132)
The Union industry challenged this finding claiming in particular that there will be a likely increase of Indian spare capacity as a result of the increasing presence of Chinese products on the Indian market and that therefore the incentive to export will further increase.
(133)
In this regard the Commission notes that the biggest known Indian producer and exporter of sulphanilic acid abandoned its status of Export Oriented Unit (EOU) in 2013 as described in recital 39 as the company was planning to increase its sales on its domestic market. These sales had been seriously limited by the conditions of EOU scheme. The company confirmed that it did not perceive pressure from Chinese competitors and that in their assessment the Indian market had good prospects of development. Therefore, there are no reasons to assume that the present or any future spare capacity of Indian producers will be diverted to the Union due to an alleged Chinese pressure on the Indian market.
(b) price behaviour of Indian exporters
(134)
With regard to the price behaviour of Indian exporters, it was found in recitals 94 and 95 above that the cooperating exporting producer but also other Indian exporters were selling at prices which did not undercut the Union price levels during the RIP.
(135)
The Union industry claimed that Kokan's export prices were based on a price undertaking and were therefore not representative for the other Indian exporting producers. The Commission notes that over the period considered Kokan's prices were substantially above the minimum import price (MIP) set by the undertaking. With regard to the other Indian exporters their average export prices as reported in Eurostat were even higher during the RIP. This means that the prices of Indian exporters including Kokan were rather based on the market situation and not on the price undertaking.
(136)
The Union industry also pointed out that the prices of Indian imports decreased by 8 % in the period considered despite an increase by over 40 % in the prices of the main raw material (benzene) in the same period. The investigation showed that the relatively high price level for sulphanilic acid in the Union market created a scope for a price decrease despite an increase in the cost of main raw material. Notwithstanding its importance as a cost component, benzene in isolation cannot explain the evolution of costs and prices of the product under investigation. Finally, the investigation showed that Indian sales prices to the Union were not exceptionally low as they were similar to Indian prices of exports to third countries which were made in considerable quantities. Therefore, the trends of pricing the end product (sulphanilic acid) and main raw-material (benzene) raised by the Union industry are not found to be contradictory.
(137)
Finally, the Union industry raised the point that Indian export prices to third countries, namely Turkey, were lower than those to the EU. The Commission notes that the data collected from Kokan showed that their prices to Turkey were also above the MIP and that they were not undercutting the prices of the Union industry. The export volumes of Kokan to Turkey were in the same range as those on which the Union industry based its claim, therefore findings with regard to Kokan are valid for all Indian exports to Turkey. Based on the above, the alleged different price behaviour of Indian exporters to third countries as opposed to the EU is not supported by the information available.
(c) impact of the level of subsidisation of prices
(138)
As indicated in recital 84 above the subsidy margin found in the RIP for the cooperating Indian producer amounted to 3,1 %. This shows a continued declining trend in subsidisation observed since the imposition of the original countervailing measures in 2002.
(139)
This decline is not merely linked to the situation of this individual company but to systemic changes in the Indian subsidy schemes. As explained in part C of this Regulation some of the schemes were abandoned by the GOI and most of the others were scaled down in terms of benefits to the companies. Only in the case of one particular scheme investigated, namely the DDS, the conditions of eligibility and the administrative procedures were loosened. As a result, Kokan immediately switched to this scheme. However, the use of DDS excludes the use of most of the other schemes (EOU, AAS, FPS, DFIA and FMS). For the product concerned the DDS scheme has a clear maximum level of subsidisation: in the RIP 4 % of the export FOB value, and it was further reduced to 3 % afterwards. Despite this limit on subsidy level it can be expected that other producers would or already have switched to this scheme due to its low administrative burden.
(140)
The Commission has already observed such trend in several other anti-subsidy investigations in India over the last 2 years (16). It can thus be concluded that findings with regard to Kokan, as described in recital 139 above, can be extrapolated to the rest of Indian producers of sulphanilic acid.
(141)
Taking into account the above level of subsidisation (forecast on around 3 % with DDS as a main scheme) and the current level of export prices from India, which already include the subsidies, it is concluded that these export prices would not undercut the prices of the Union industry even if the countervailing measures on India were removed. It can therefore be concluded that exports from India, even if subsidised, will not be injurious to the Union industry.
(d) product mix
(142)
The cooperating Indian producer (representing a significant share of Indian imports to the Union) was mainly selling the technical grade of sulphanilic acid where it competed primarily with US and Chinese imports as the Union industry did not produce technical grade of sulphanilic acid. Moreover, basically all of Kokan's exports of sulphanilic acid to Turkey, which were made in significant quantities, were of technical grade.
(143)
The Union industry claimed that there was very large overlap in the use of technical and purified grade of sulphanilic acid and that there is thus substantial competition between the two grades.
(144)
Though it is not contested that both grades are deemed to be a single product, it is important to note that the investigation confirmed that in practical terms inter-changeability is limited. In particular users who need or prefer technical grade sulphanilic acid could in theory use purified grade, however due to the significant price difference (20 % - 25 %) this is economically not a viable solution. Therefore, it is maintained that sales of Indian producers as far as technical grade sulphanilic acid is concerned mainly compete with Chinese and US products.
8. Conclusion on recurrence of injury
(145)
In view of the findings of the investigation as explained in the recitals above, it is concluded that repealing the countervailing measures against India is not likely to result in recurrence of injury in the short to medium term.
E. UNION INTEREST
(146)
Since it was concluded that there was no likelihood of recurrence of injury, it was not necessary to determine the Union interest.
F. TERMINATION OF COUNTERVAILING MEASURES
(147)
All parties were informed of the essential facts and considerations on the basis of which it is considered appropriate that the existing countervailing measures on imports of sulphanilic acid from India be repealed. Interested parties were also granted the possibility to submit comments subsequent to that disclosure. The submissions and comments were duly taken into consideration where warranted.
(148)
It follows from the above that, as provided for by Article 18 of the basic Regulation, the countervailing measures applicable to sulphanilic acid originating in India should be repealed. The Commission Decision accepting the undertaking currently in force concerning imports of sulphanilic acid from Kokan should also be repealed.
(149)
Taking into consideration that the recovery of the Union industry is recent, the Commission following the request of the Union producer, will monitor the imports of the product concerned. The monitoring will be limited to a period of two years after the publication of this Regulation.
(150)
The Committee established by Article 25(1) of the basic Regulation did not deliver an opinion,
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Article 1
1. The definitive countervailing duty on imports of sulphanilic acid currently falling within CN code ex 2921 42 00 (TARIC code 2921420060) originating in India is hereby repealed and the proceedings concerning these imports is terminated.
2. The Commission Decision 2006/37/EC accepting the undertaking currently in force concerning imports of sulphanilic acid from Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (India) is hereby repealed.
Article 2
This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States.
Done at Brussels, 17 December 2014.