РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 11 февруари 2014 година
относно мярката SA.35388 (13/C) (ex 13/NN и ex 12/N) - Полша - Изграждане на летище Гдиня-Косаково
(нотифицирано под номер C(2014) 759)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/883/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като призова заинтересованите страни да представят своите коментари съгласно цитираните по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 7 септември 2012 г. Полша уведоми Комисията, от съображения за правна сигурност, за планове за финансиране на преобразуването на военно летище в близост до Гдиня в северна Полша в гражданско летище. Мярката е регистрирана като дело за държавна помощ под № SA.35388.
(2)
С писма от 7 ноември 2012 г. и 6 февруари 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация за мярката, предмет на уведомлението. На 7 декември 2012 г. и на 15 март 2013 г. Полша предостави допълнителна информация. На 17 април 2013 г. се състои среща между Комисията и Полша. На тази среща Полша потвърждава, че финансирането, предмет на уведомлението, вече е неотменимо отпуснато.
(3)
С писмо от 15 май 2013 г. Комисията информира Полша, че прехвърля делото в регистъра на делата, за които не е постъпило уведомление (NN дело), тъй като по-голямата част от финансирането, за което е подадено уведомление до Комисията, вече е била неотменимо отпусната. С писмо от 16 май 2013 г. Полша предостави допълнителна информация.
(4)
С писмо от 10 юли 2013 г. Комисията уведоми Полша за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) (2) (наричано по-нататък „решение за откриване на процедура“) по отношение на отпуснатото финансиране за Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (наричано по нататък „Gdynia-Kosakowo Airport Ltd“) от град Гдиня (наричан по-нататък „Гдиня“) и община Косаково (наричана по-нататък „Косаково“). На 6 август 2013 г. Полша предоставя своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(5)
Решението на Комисията за откриване на процедура бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията прикани заинтересованите страни да предоставят своите коментари относно въпросната мярка в рамките на един месец след датата на публикуването.
(6)
Комисията не получи коментари от заинтересованите страни. Полша бе уведомена за това с писмо от 9 октомври 2013 г.
(7)
С писмо от 30 октомври 2013 г. Комисията поиска допълнителна информация. Полша предостави допълнителна информация с писма от 4 ноември 2013 г. и 15 ноември 2013 г. На 26 ноември 2013 г. се състоя среща между Комисията и Полша. Полша предостави допълнителна информация с писма от 3 декември 2013 г. и 2 януари 2014 г.
2. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ И ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
2.1. КОНТЕКСТ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО
(8)
Делото се отнася за финансирането на ново гражданско летище в Померания (Поморско войводство) на границата между град Гдиня и община Косаково, на разстояние 25 км от летище Гданск (4). Новото летище е собственост и ще се управлява от Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (наричано по-нататък също „оператор на летището“ или „летище Гдиня“). Операторът на летището е изцяло собственост на общините Гдиня и Косаково.
(9)
Целта на инвестиционния проект е да създаде второ летище в Померания, като се използва инфраструктурата на военно летище, разположено в Косаково (5). Новото летище ще обслужва основно трафик в рамките на общата авиация (напр. частни реактивни самолети, безмоторни самолети/леки спортни въздухоплавателни средства), нискотарифни превозвачи (наричани по-нататък „НТП“) и чартърни полети. Към момента на уведомяването се очаква летището да започне дейност в началото на 2014 г. Доклад на PricewaterhouseCoopers (наричано по-нататък „PWC“) от 2012 г. предоставя следните прогнози за пътническия трафик през първите години от дейността: около […] през 2014 г., […] през 2017 г., […] през 2020 г. и около […] през 2028 г.
(10)
Проектът води началото си от април 2005 г., когато различни регионални органи, Министерството на отбраната и представители на летище Гданск (6) подписват писмо за намерения за създаване на ново летище в Померания, като се използва инфраструктурата на военното летище в Косаково. През юли 2007 г. местните органи в Гдиня и Косаково основават дружество с наименование Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. През декември 2009 г. Гдиня и Косаково получават одобрение от Министерството на транспорта Gdynia-Kosakowo Airport Ltd да отговаря в бъдеще за новото летище. На тази основа полското правителство, по силата на споразумение от 9 септември 2010 г., прехвърля терена на военното летище с площ от 254 хектара на Косаково за период от 30 години, след което Косаково отдава терена под аренда на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd за същия период.
Инвестиционен проект
(11)
Тъй като съществуващото военно летище Гдиня-Косаково (Гдиня-Оксивие) първоначално е бил използван изключително за военни цели, управляващият орган на новото летище следва да може да използва съществуващата инфраструктура (като например писта от 2 500 метра, писти за рулиране, перон, навигационно оборудване и др.). Общите инвестиционни разходи за проекта за преобразуване се оценяват на 164,9 млн. PLN (41,2 млн. EUR (7)) в номинално изражение и на 148,4 млн. PLN (37,1 млн. EUR) в реално изражение. Таблицата по-долу предоставя преглед на постепенното разработване на летището, което е разделено на четири фази. Според Полша общите инвестиционни разходи включват също инвестиции, свързани с извършването на задачи, които попадат в сферата на публичната политика (8), възлизащи на около […] млн. PLN ([…] млн. EUR) общо (за четирите фази).
Таблица 1
Общи номинални инвестиционни разходи за летище Гдиня-Косаково през 2007-2030 г.
Инвестиционен проект
Разходи в млн. РLN
Разходи в млн. ЕUR
Фаза I: 2007-2011 г.
[…]
[…]
Подготвителни работи (напр. разчистване на терена, премахване на стари сгради и дървета) и предпроектни проучвания, планиране
Фаза II: 2012-2013 г.
[…]
[…]
-
Терминал (който да бъде завършен през юни 2013 г. и първоначално използван за обща авиация)
-
Сграда за летищната администрация и противопожарната служба
-
Реновиране на перона,
-
Енергийна инфраструктура, навигационни светлини и летищна ограда
-
Летищна поддръжка и оборудване за сигурност
-
Адаптиране на навигационното оборудване
-
Пътища за достъп, бензиностанция и паркинг за автомобили
Фаза III: 2014-2019 г.
[…]
[…]
-
Инвестиции, необходими за обслужване на по-големи самолети (напр. Воет§ 737 или Airbus А320), като например удължаване на пистата за рулиране, перон и летищно оборудване
-
Други инвестиции, свързани с пътнически услуги (напр. разширяване на паркинга за
Фаза IV: 2020-2030 г.
[…]
[…]
-
Разширяване на терминала
-
Разширяване на сградата на летищната администрация и на противопожарната служба
-
Разширяване на перони, писти за рулиране и паркинги за автомобили
Общи инвестиционни разходи
164,90
41,02
Източник:
информация, предоставена от Полша.
Финансиране на инвестиционния проект
(12)
Инвестиционният проект се финансира чрез капиталови инжекции от публичните акционери (т.е. Гдиня и Косаково). Капиталовите инжекции имат за цел да обхванат както инвестиционните разходи, така и оперативните разходи на летището по време на първоначалната фаза от неговата експлоатация (т.е. периода до края на 2019 г.). Публичните акционери очакват управляващият летището орган да започне да генерира печалба и по този начин да бъде в състояние да финансира всички свои дейности чрез собствени приходи през 2020 г.
(13)
Преди Комисията да бъде уведомена за проекта (т.е. преди 7 септември 2012 г.) публичните акционери в летище Гдиня се споразумяват да предоставят общо около 207,48 млн. PLN (9) (около 51,87 млн. EUR) за целите на изпълнението на инвестиционния проект и покриването на загубите на летището в ранните години от неговата експлоатация. Гдиня ще предостави 142,48 млн. PLN (около 35,62 млн. EUR) в брой през периода 2007-2019 г. Косаково е предоставила парична вноска от 0,1 млн. PLN (25 000 EUR) при учредяването на дружеството. През периода 2011-2040 г. Косаково ще направи също така непарична вноска от 64,9 млн. PLN (около 16,2 млн. EUR) чрез замяна на част от годишната аренда, платима от летище Гдиня по силата на договора за аренда, за акции в летището (вж. таблица 2 по-долу).
Таблица 2
Финансиране на инвестиционния проект чрез увеличаване на капитала
млн. PLN
млн. EUR
Преди 18 юни 2012 г.
Парични капиталови инжекции от Гдиня
60,73
15,18
Парични капиталови инжекции от Косаково
0,10
0,03
Замяна на дълг срещу собствен капитал от Косаково
3,98
1,00
Общи вноски преди 18 юни 2012 г.
64,81
16,20
Предвидени за периода след 18 юни 2012 г.
Парични капиталови инжекции от Гдиня:
81,75
20,44
от които:
през 2013 г.
29,90
7,48
през 2014 г.
[…]
[…]
през 2015 г.
[…]
[…]
през 2016 г.
[…]
[…]
през 2017 г.
[…]
[…]
през 2018 г.
[…]
[…]
през 2019 г.
[…]
[…]
Замяна на дълг срещу собствен капитал от Косаково:
60,92
15,23
от която:
през 2013-2039 г. (27* […] PLN)
[…]
[…]
през 2040 г.
[…]
[…]
Общо предвидени вноски за периода след 18 юни 2012 г.
142,67
35,67
Общо предвиден капитал на
207,48
51,87
Източник:
въз основа на информация, предоставена от Полша.
2.2. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ И ЗА ПЪРВОНАЧАЛНАТА ОЦЕНКА
(14)
Решението за откриване на процедура е поставило следните въпроси:
-
първо, дали публичното финансиране на инвестиционния проект съответства на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика (наричан по-нататък „ПИУПИ“), по-специално по отношение на i) своевременното прилагане на ПИУПИ, методологията за прилагане на ПИУПИ и ii) дали анализът на ПИУПИ, извършен от полските органи, сочещ положителна нетна настояща стойност (наричана по-нататък „NPV“) (10), се основава на реалистични и достоверни допускания;
-
второ, дали оперативната и инвестиционната помощ за летище Гдиня могат да се счетат за съвместими с вътрешния пазар.
Прилагане на ПИУПИ
(15)
По отношение на първия въпрос, Комисията е изразила съмнения дали проучването относно ПИУПИ, проведено през 2012 г., т.е. след като публичните акционери са взели неотменимо решение за финансиране на преобразуването на летището, може да се използва за целите на преценката за наличието на държавна помощ. Поради това Комисията е изразила съмнения дали съпоставителният сценарий, в който се предполага, че инвестицията приключва през 2012 г., е уместен.
(16)
Предвид факта, че летище Гдиня ще прилага подобен бизнес модел (насочен основно към НТП, чартърни полети и обща авиация) като този на съществуващото летище Гданск, което все още притежава резервен капацитет и има планове за допълнително разширяване, и което се намира само на разстояние от 25 км, Комисията е изразила съмнения дали прогнозата за приходите на летище Гдиня се основава на реалистични предположения, по-специално по отношение на размера на летищните такси и обема на очаквания пътнически трафик. По-специално Комисията е отбелязала, че бизнес планът за летище Гдиня предвижда по-висока пътническа такса (след приспадането на съответните отстъпки/намаления) от прилаганата на летище Гданск и други сравними регионални летища в Полша.
(17)
Комисията е изразила също така съмнения дали бизнес планът е взел под внимание всички планирани стимули (като например маркетингова подкрепа, отстъпки или всякакви други стимули за развитие на въздушните линии и др.), предоставяни директно от летище Гдиня, неговите акционери или други регионални органи с цел поощряване на авиокомпаниите да откриват нови въздушни линии, обслужвани от летището.
(18)
Тъй като темпът на растеж на предприятията обикновено не превишава този на икономиката, в условията на която те функционират (т.е. от гледна точка на ръста на БВП), Комисията е изразила съмнения дали темпът на нарастване на оборота от […], използван за изчисляване на крайната стойност, е подходящ (11). Това съмнение оказва пряко влияние върху оценката на рентабилността на инвестиционния проект, тъй като стойността на собствения капитал на новото летище става положителна единствено спрямо крайната стойност на проекта през 2040 г. (кумулативните дисконтирани парични потоци за прогнозния период 2010-2040 г. са отрицателни).
(19)
Поради това Комисията е счела, че публичното финансиране за инвестиционния проект поражда избирателни икономически ползи за управляващия летище Гдиня орган. Също така публичното финансиране е предоставено чрез държавни ресурси и e вменяемо на държавата. Освен това то нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и търговията между държавите членки. Тъй като са изпълнени всички кумулативни критерии по отношение на понятието за помощ, Комисията е счела, че публичното финансиране представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Съвместимост на помощта
(20)
Що се отнася до втория въпрос, Комисията е изразила съмнения дали инвестиционната и оперативната помощ за летище Гдиня могат да се счетат за съвместими с вътрешния пазар.
(21)
По отношение на инвестиционната помощ Комисията е изразила съмнения дали са спазени всички критерии за съвместимост по отношение на инвестиционна помощ за летища, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г. (12). По-специално Комисията е изразила съмнения дали въпросната инвестиция съответства на ясно определена цел от общ интерес, дали инфраструктурата е необходима и пропорционална и дали тя предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване. Освен това Комисията е изразила съмнения дали въздействието върху развитието на търговията е съвместимо с общия интерес.
(22)
По отношение на оперативната помощ под формата на финансиране на оперативните загуби на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd през първите години от дейността, Комисията е изразила съмнения дали такава помощ отговаря на изискванията за дерогацията, предвидена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. По-специално Комисията е изразила съмнения дали оперативната помощ може да се счита за съвместима с Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (наричани по-нататък „НРП“) (13).
3. КОМЕНТАРИ НА ПОЛША
3.1. ПРИЛАГАНЕ НА ПИУПИ И НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(23)
Полша поддържа своята позиция, че публичното финансиране на инвестицията в летище Гдиня съответства на ПИУПИ и следователно не представлява държавна помощ. В тази връзка Полша се позовава на проучванията относно ПИУПИ, проведени във връзка с инвестицията в периода 2010-2012 г. Полша заявява, че всички проучвания относно ПИУПИ сочат положителна нетна настояща стойност и вътрешна норма на възвращаемост (14) (наричана по-нататък „IRR“), по-висока от цената на капитала.
3.1.1. Процес на вземане на решения и методологична обоснованост на проучването относно ПИУПИ
(24)
Полша обяснява, че дискусиите и работата по преобразуването на военното летище Гдиня/Косаково в гражданско летище са започнали още през 2005 г. Тогава участват и други партньори (като например летище Гданск). Полша обяснява също така, че през 2007 г. Гдиня и Косаково учредяват дружеството Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, което оттогава отговаря за инвестициите.
(25)
В хода на производството Полша е предоставила три проучвания относно ПИУПИ, проведени от PWC. Първото проучване относно ПИУПИ (от 16 юли 2010 г., наричано по-нататък „проучване относно ПИУПИ от 2010 г.“) е проведено през юли 2010 г. Впоследствие PWC извършва две актуализации на ПИУПИ: първата през май 2011 г. (от 13 май 2011 г., наричана по-нататък „актуализация на ПИУПИ от 2011 г.“ или „проучване относно ПИУПИ от 2011 г.“) и втората през юли 2012 г. (от 13 юли 2012 г., наричана по-нататък „актуализация на ПИУПИ от 2012 г.“ или „проучване относно ПИУПИ от 2012 г.“). Тези актуализации включват нови прогнози за пътническия трафик, промени в обхвата на проекта, промени в инвестиционните параметри и промени в методологията и основните изходни данни за изчисляването на NPV (като например коефициента бета и нормата на дисконтиране). През ноември 2013 г. Полша предоставя допълнителна информация, която сочи, че нови източници на приходи (т.е продажбата на гориво и предоставянето на навигационни услуги) ще повишат NPV на проекта. Към датата, на която е прието решението за откриване на процедура, Полша е предоставила единствено актуализацията на ПИУПИ от 2012 г.
(26)
Полша обяснява също така времевата рамка за проекта на Гдиня и Косаково за инвестиция в летище Гдиня. В тази връзка Полша подчертава, че инвестиционният процес може да бъде разделен на две фази на изпълнение на проекта:
i) Първата фаза (2007-2009 г.) обхваща подготвителните работи и предпроектните проучвания за целите на изграждането на новото летище (т.е. фаза 1, както е описана в таблица 1):
(27)
Полша обяснява, че през първата фаза дружеството, учредено от Гдиня и Косаково, изпълнява подготвителни задачи (напр. изготвяне на генерален план за инвестицията, необходимите документи за получаване на статут на летищен оператор, доклад за въздействието на инвестицията върху околната среда, проектна документация и др.).
(28)
Полша счита, че по време на първата фаза не е осъществена значителна капиталова инвестиция и че публичното финансиране, предоставено на управляващия летището орган, съответства на правилата за минимална помощ (15). Полша посочва, че капиталовите инжекции в дружеството преди 26 юни 2009 г. възлизат на 1,691 млн. PLN (около 423 000 EUR).
ii) Втората фаза (след 2010 г.) обхваща самото преобразуване на летището (т.е. фази II - IV, както са описани в таблица 1):
(29)
В допълнение Полша обяснява, че първата подготвителна фаза приключва през 2010 г., когато както генералният план (16), така и първото проучване относно ПИУПИ от 2010 г. за летище Гдиня са финализирани. Полша подчертава, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. показва, че инвестицията от двата местни органа ще бъде извършена при пазарни условия (т.е. няма да представлява държавна помощ), което налага акционерите да увеличат дяловия капитал на дружеството до 6,05 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR).
(30)
Проучването относно ПИУПИ от 2010 г. изчислява NPV за инвестиционния проект, използвайки метода на свободния паричен поток на дружеството (FCFF) (17). Тази калкулация на NPV се основава на предположението, че всички капиталови инжекции, предвидени в инвестиционния план, ще бъдат направени с цел изпълнение на инвестиционния проект (18). Този метод за оценка се използва за изчисляване на паричните потоци на всички притежатели на капитал в дружеството (както притежателите на собствен капитал, така и притежателите на облигации) в прогнозния период. Като следваща стъпка прогнозите за паричните потоци се дисконтират чрез средно претеглената цена на капитала (19) (WACC), за да се получи дисконтираният паричен поток на дружеството (DCF) в прогнозния период. След това крайната стойност се изчислява чрез използване на метода на постоянен растеж (който предполага тенденция на устойчив растеж въз основа на FCFF от последния прогнозен период). NPV се основава на сумата от DCF за прогнозния период и крайната стойност. В този случай, проучването относно ПИУПИ от 2010 г. предоставя оценки за паричните потоци за периода 2010-2040 г., използвайки WACC от […]% (20). Въз основа на тези изходни данни проучването установява DCF от минус […] млн. PLN ([…] млн. EUR) за периода 2010-2040 г. и (дисконтирана) крайна стойност от около […] млн PLN ([…] млн. EUR) (21). По този начин NPV на цялостния проект възлиза на […] млн. PLN (или […] млн. EUR).
(31)
Следната фигура (вж. фигура 1) показва очаквания кумулативен дисконтиран паричен поток за прогнозния период 2010-2040 г., както е изчислен в проучването относно ПИУПИ от 2010 г.
Фигура 1
Кумулативен (реален) DCF (в PLN)
[…]
(32)
Полша обяснява, че на 29 юли 2010 г. собственият капитал на дружеството е увеличен до 6,052 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR). Същевременно с това Полша добавя, че акционерите, въпреки че проучването относно ПИУПИ показва, че инвестицията не представлява държавна помощ, са започнали изготвянето на уведомление до Комисията, което е трябвало да бъде предоставено единствено от съображения за правна сигурност.
(33)
В допълнение Полша обяснява, че новото проучване относно ПИУПИ е проведено през май 2011 г. Полша посочва, че това проучване относно ПИУПИ е актуализация на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., проведено с оглед на напредъка в подготовката и наличието на по-точни данни за инвестиционния план, неговия времеви график и финансиране. Полша обяснява, че в периода между изготвянето на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. и проучването относно ПИУПИ от 2011 г.:
-
акционерите са подписали споразумение на 11 март 2011 г., което очертава финансовите условия за инвестицията в изграждането на гражданско летище. В това споразумение Гдиня се ангажира да инжектира общо 59 млн. PLN в периода 2011-2013 г. От своя страна Косаково се ангажира да осигури непарична вноска под формата на замяна на дълг срещу собствен капитал (както е описана в таблица 2) в периода 2011-2040 г.;
-
в същия ден, 11 март 2011 г., дружеството, което отговаря за изграждането на летище Гдиня, сключва договор с Косаково за аренда на земята (което посочва обхвата на отдадената под аренда земя, условията за извършване на арендните вноски, данъчни въпроси и др.);
-
инвестиционните разходи, включени в инвестиционния план, са определени и актуализирани.
(34)
Полша обяснява, че проучването относно ПИУПИ от 2011 г. също така установява положителна NPV. В допълнение Полша посочва, че публичните акционери на управляващия летището орган са направили последващи капиталови инжекции на тази основа. Полша изтъква, че собственият капитал на дружеството е увеличен до 33,801 млн. PLN (8,45 млн. EUR) през юли 2011 г. и до 64,810 млн. PLN (16,20 млн. EUR) през април 2013 г.
(35)
В проучването относно ПИУПИ от 2011 г. DCF е изчислен на базата на DCF за прогнозния период 2011-2040 г. Актуализираният DCF се запазва на равнище от (-[…]) млн. PLN (- […] млн. EUR), като предполага по-големи загуби, докато крайната стойност е намалена до […] млн. PLN (около […] млн. EUR). По този начин NPV е намалена до […] млн. PLN (или по-малко от […] млн. EUR). WACC е намалена до […] % (22), а темпът на устойчив растеж за изчисляването на крайната стойност е намален от […] % на […] %.
(36)
Полша посочва, че промяна в макроикономическата ситуация (финансовата криза и икономическият спад) е наложила извършването на повторна оценка на проекта през 2012 г., която е довела до ново проучване относно ПИУПИ (а именно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.). Полша посочва, че за целите на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. са направени следните промени в допусканията в предходните проучвания относно ПИУПИ:
-
прогнозиран е по-малък пътнически трафик за летище Гдиня,
-
намален е обхватът на инвестицията, като инвестиционните разходи са съкратени с […] млн. PLN ([…] млн. EUR),
-
идеята за изграждане на главен терминал (заедно със съответното разработване на пътна инфраструктура и паркинги за автомобили) е отпаднала. Вместо това е взето решение за разширяване на капацитета на терминала за обща авиация с […] % през втората инвестиционна фаза,
-
след проведен анализ на пазарната ситуация се налага инвестиционните разходи, свързани със сигурността, да бъдат увеличени с […] млн. PLN ([…] млн. EUR),
-
намалението на инвестицията е довело до по-кратък период на възвращаемост на инвестицията (в номинално изражение с […] години, от […] години и […] месеца на […] години и […] месеца).
(37)
Полша посочва също така, че методологията, използвана за предходните проучвания относно ПИУПИ, е модифицирана за целите на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.:
-
С цел по-добро отразяване на структурата на финансиране и разходите за обслужване на дълга методът на свободния паричен поток на фирмата (наричан по-нататък „FCFF“) е заменен с метода на свободния паричен поток на акционерите (наричан по-нататък „FCFE“) (23).
-
След промени на финансовия (фондов) пазар безрисковият лихвен процент и коефициентът бета са актуализирани. Освен това дружества извън Европа са изключени от сравнителните анализи. Това е довело до нова норма на дисконтиране.
-
Нормата на дисконтиране за изчисляване на NPV е определена въз основа на анализ на сравними дружества, обхващащи както дружества - оператори на летища, така и дружества, предоставящи услуги в летища (чиито финансови резултати са тясно свързани с представянето на дружествата - оператори на летища) (24).
-
Направено е допускането, че проектът ще се финансира предимно чрез ресурси на акционерите и едва на второ място от външни източници (заеми за работен капитал) и оперативни приходи.
(38)
В проучването относно ПИУПИ от 2012 г. DCF е изчислен на базата на DCF за прогнозния период 2012-2030 г. (т.е. прогнозният период, използван за предходното проучване, е намален с 10 години). Актуализираният DCF възлиза на (-[…] млн. PLN) (около (-[…]) млн. EUR), докато крайната стойност е претърпяла значително увеличение, покачвайки се до […] млн. PLN ([…] млн. EUR). Капитализираната стойност на вече направените инвестиции ([…] млн. PLN) е приспадната. След актуализацията от 2012 г. NPV възлиза на […] млн. PLN (или […] млн. EUR). С цел изчисляване на NPV е използвана цена на капитала от […]% (25), а темпът на устойчив растеж за целите на изчисляването на крайната стойност е намален допълнително от […] % на […] %.
(39)
Полша посочва, че резултатите от проучването относно ПИУПИ от 2012 г. са все още положителни и са довели до допълнителни капиталови инжекции от акционерите. Полша посочва, че капиталът на компанията е увеличен до 91,310 млн. PLN (22,8 млн. EUR) до април 2013 г. и не е претърпял допълнителни промени през 2013 г., както е обобщено в таблица 3.
Таблица 3
Увеличаване на капитала на управляващия летище Гдиня орган от страна на Гдиня и Косаково
Дата на решението за вписване в националния съдебен регистър
Дата на решението за увеличаване на капитала
Акционер
Предмет на решението
Стойност на акциите
Дялов капитал
Кумулативен дял в общото увеличение на капитала, извършено до края на 2013 г.
(млн. PLN)
(млн. PLN)
28.8.2007 г.
23.7.2007 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007 г.
23.7.2007 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
0,020
0,050
0,05 %
4.3.2008 г.
6.12.2007 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008 г.
6.12.2007 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008 г.
21.7.2008 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009 г.
26.6.2009 г.
Гдиня
404 акции, притежавани от община Г диня, са обезсилени, без акционерът да бъде обезщетен
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009 г.
26.6.2009 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010 г.
29.7.2010 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011 г.
7.6.2011 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011 г.
26.7.2011 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012 г.
5.4.2012 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012 г.
5.4.2012 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013 г.
8.4.2013 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013 г.
8.4.2013 г.
Kosakowo
емитиране на нови акции
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013 г.
25.4.2013 г.
Гдиня
емитиране на нови акции
20,031
91,310
100,00 %
Източник:
информация, предоставена от Полша.
(40)
Обобщавайки, Полша посочва, че макар и местните органи да са предприели първоначални стъпки за изграждане на летище Гдиня още през 2005 г., проектът не придобива своя окончателен вид преди изготвянето на генералния план и първото проучване относно ПИУПИ, т.е. през 2010 г. Полша обяснява, че първоначалните допускания във връзка с проекта са съществено преразгледани в резултат на промените на външните обстоятелства. Полша твърди, че окончателното решение на публичните акционери за изпълнението на проекта и окончателния му вид е взето през 2012 г. Полша подчертава също така, че и трите версии на проучването относно ПИУПИ потвърждават жизнеспособността на проекта и демонстрират, че инвеститор в условията на пазарна икономика би осъществил проекта.
(41)
По отношение на съпоставителния сценарий Полша твърди, че националното законодателство дава право на Косаково да използва земята, върху която е разположено летище Гдиня, само за изграждането на ново гражданско летище. В тази връзка Полша обяснява, че теренът на летището е отдаден под аренда на Косаково за период от 30 години. Полша посочва, че договорът за аренда задължава Косаково да отдава под аренда земята само на субект, отговарящ за изграждането и/или експлоатацията на гражданско летище. Според Полша е съществувала възможност земята да бъде взета обратно от държавата, ако Косаково не е отдала под аренда земята за изграждане на гражданско летище в рамките на 6 месеца, ако земята е използвана за други цели или ако летището не е започнало дейност в рамките на 3 години. Поради факта, че сценарият, при който теренът на летище Гдиня се използва/отдава под аренда за различни от авиационни цели, не е възможен, той не може да бъде използван като съпоставителен сценарий.
3.1.2. Надеждност на ключовите допускания за проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Прогнози за трафика и приходите
(42)
Полша обяснява, че планираните летищни такси се основават на публично достъпни тарифи, прилагани от други летища, за да не настъпят пазарни смущения, като същевременно с това се гарантира подходящо ниво на рентабилност на проекта въз основа на прогнозирания обем на пътническия трафик. Според Полша таксите не се различават значително от стандартните такси, събирани от малки летища. По-специално две новооткрити регионални летища в Модлин и Люблин прилагат стандартни летищни такси, сходни с прогнозираните за летище Гдиня в проучването относно ПИУПИ.
(43)
В отговор на коментара на Комисията, че прогнозираните такси за летище Гдиня (25 PLN (5,25 EUR) за заминаващ пътник през първите две години и 40 PLN (10 EUR) в периода след това) са по-високи от дисконтираните такси, прилагани в летище Гданск (24 PLN (5 EUR) за заминаващ пътник за самолет на НТП по международна авиолиния, обслужвана най-малко два пъти седмично, и 12,5 PLN (3,1 EUR) за вътрешна авиолиния), Полша посочва, че нивото на таксите в бизнес плана представлява средното равнище за целия прогнозен период (2014-2030 г.), отчитайки факта, че таксите на летище Гданск неминуемо ще се увеличат в дългосрочен план, тъй като стандартите на обслужване на летището се повишават.
(44)
Освен това Полша посочва, че маржът на печалбата на проекта, преразгледаната (малко по-висока) прогноза за въздушния трафик и споделянето на някои оперативни разходи от военните означават, че летище Гдиня следва да е в състояние да поддържа намалени пътнически такси за по-дълъг период (намалените такси могат да се прилагат до края на 2021 г.), като същевременно с това поддържа положителна NPV за публичните акционери.
(45)
Полша твърди също така, че актуализираната (през март 2013 г.) прогноза за трафика за Померания предполага по-висок трафик, отколкото проучването относно ПИУПИ от 2012 г. По последни данни летище Гдиня ще обслужва 1 149 978 пътници през 2030 г., а не 1 083 746. За Померания като цяло се предвижда броят на пътниците да се увеличи от 7,8 на 9 млн. пътници през 2030 г.
(46)
По мнение на Полша тези данни потвърждават, че е осъществимо летище Гданск и летище Гдиня да съществуват едновременно и да работят съвместно на пазара на Померания. Според тях дори и летище Гданск да се разшири, за да достигне планирания капацитет от 7 млн. пътници, съществува възможност на развиващия се авиационен пазар на Померания да функционира още едно малко регионално летище (с капацитет от 1 млн.), което ще допълва услугите, предоставяни от летище Гданск.
Таблица 4
Сравнение на прогнозите за трафика съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г. с актуализираните прогнози за трафика (от март 2013 г.) за летище Гдиня
Година
Търговски трафик
Търговски трафик
Обща авиация
Пътници (000)
Въздухоплавателни операции
Въздухоплавателни операции
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Прогноза съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Актуализирана прогноза
Общо
Общо
Общо
Общо
Общо
Общо
2009 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2010 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2011 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2012 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2013 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2014 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2015 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2016 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2017 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2018 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2019 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2020 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2021 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2022 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2023 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2024 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2025 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2026 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2027 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2028 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2029 г.
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2030 г.
1 083 746
1 149 978
[…]
[…]
[…]
[…]
Източник:
въз основа на информация, предоставена от Полша.
Оперативни разходи (стимули за авиокомпании, разходи, свързани с военните дейности на летището)
(47)
Полша обяснява, че проучването относно ПИУПИ взема под внимание маркетинговите и промоционалните мерки на летището при определянето на:
i)
оперативните разходи, като тези разходи се определят въз основа на наличните финансови отчети за всички ключови летища на Полша;
ii)
други разходи по видове, които са с консервативно висока прогнозна стойност за летище Гдиня, като се вземат също така под внимание съответните разходи на други летища.
(48)
Полша посочва също така, че проучването относно ПИУПИ предполага, че всички оперативни разходи ще се поемат от инвеститора, при което не се взема под внимание никакво споделяне на оперативни разходи от военните, използващи летището. Полша твърди, че предполагаемото съотношение на разделяне на оперативните разходи за споделена инфраструктура е […] за съответния брой граждански и военни полети. Полша обяснява също така, че разходите за обновяване и ремонт ще бъдат […]. Полша подчертава, че приемането на правила за съвместното използване на летището (които все още не са официално съгласувани с военните, използващи летището) ще доведе до намаление на разходите, свързани с външни услуги и трудови възнаграждения, в размер на най-малко […]. Според Полша включването на този фактор в проучванията относно ПИУПИ ще доведе до по-висока прогнозна рентабилност на проекта.
Дългосрочен темп на растеж
(49)
Полша обяснява, че темпът на растеж от […] %, заложен в проучването относно ПИУПИ, се отнася за крайната стойност в номинално изражение.
(50)
Полша посочва също така, че темпът на растеж от […] % е равен на целевото равнище на инфлацията, определено за Полша от Съвета за валутна политика (орган за вземане на решения към Националната банка на Полша). Полша отбелязва, че според последната прогноза на Международния валутен фонд от юли 2013 г. БВП на Полша ще нараства с темп от 2,2 % през 2014 г., 3 % през 2015 г., 3,3 % през 2017 г. и 3,8 % през 2018 г.
Актуализация от ноември 2013 г.
(51)
През ноември 2013 г. Полша докладва, че управляващият летището орган е получил административните решения от митническата служба и от енергийния регулаторен орган, които го упълномощават да извършва директни продажби на гориво на самолетни компании. Продажбата на гориво от управляващия летището орган ще представлява допълнителен източник на приходи и ще подобри финансовите резултати, заложени в бизнес плана.
(52)
Според Полша всички проучвания относно ПИУПИ, проведени до момента, предвиждат продажба на гориво чрез външен оператор. Продажбата на гориво от управляващия летището орган ще повиши маржа на печалбата на дружеството от тази дейност от […] PLN ([…] EUR) за литър (в случаите, когато горивото се продава чрез външен оператор) на […] PLN ([…] EUR) (в случаите, когато горивото се продава директно от управляващия летището орган).
(53)
По мнение на Полша тези допълнителни приходи ще подобрят резултата на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. Полша подчертава, че по този начин NPV на проекта се очаква да се повиши от […] млн. PLN ([…] млн. EUR) до […] млн. PLN ([…] млн. EUR). В допълнение Полша обяснява, че IRR ще се повиши от […] % на […] %.
(54)
Полша твърди, че освен това допълнителните приходи ще позволят летищните такси за авиокомпаниите да не се повишават в дългосрочен план.
(55)
Полша е потвърдила, че поради използването на разумен подход продажбата на гориво за собствена сметка на летището не е включена в проучванията относно ПИУПИ. Към момента на извършване на тези проучвания летищният оператор не е разполагал с необходимите пълномощия или с някаква гаранция, че ще има възможност да ги получи.
(56)
В допълнение Полша посочва, че дружеството възнамерява да предоставя навигационни услуги на авиокомпании (вместо Полската агенция за аеронавигационни услуги). Полша подчертава, че това ще даде възможност крайната такса, заплащана от авиокомпаниите (понастоящем заплащана на агенцията), да бъде намалена, благодарение на което летище Гдиня ще стане по-атрактивно за авиокомпаниите. По този начин управляващият летището орган ще бъде в състояние да предложи на авиокомпаниите по-конкурентоспособни летищни такси в сравнение със съседните летища.
3.2. ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
3.2.1. Инвестиционна помощ
(57)
Според Полша всички критерии за съвместимост по отношение на инвестиционна помощ за летища, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г., са изпълнени.
Изпълнение на ясно определена цел от общ интерес
(58)
Полша твърди, че изграждането на летище Гдиня, като елемент от транспортната система на Померания, оптимизира използването на наличната инфраструктура и ще окаже положително въздействие върху регионалното развитие, по-специално чрез увеличаване на заетостта в летищния сектор, доходите от веригата на доставки на авиационния пазар и развитието на туризма.
(59)
Полша се позовава на „Регионалната стратегия за развитие на транспорта в Померания за периода 2007-2020 г.“, която се основава на прогнозите за въздушния трафик за региона и признава необходимостта от изграждане на комплекс от летища, работещи в тясно сътрудничество, за да посрещнат потребностите на населението от Зоната на трите града (26).
(60)
Според Полша основните аргументи за изграждането на комплекс от летища в Зоната на трите града са: увеличаването на въздушния трафик в Полша, липсата на обхват за увеличаване на капацитета на летище Гданск и разширяването на агломерацията на разстояние от близо 60 км (или 100 км, ако градовете Тчев и Вейхерово бъдат включени). Полша твърди, че макар и летище Гданск понастоящем да притежава капацитет от около 5 млн. пътници, някои прогнози за въздушния трафик предвиждат, че потенциалният пътнически трафик на това летище може да надвиши 6 млн. пътници през 2035 г. От една страна, Полша твърди в своите коментари, че екологични ограничения и наличието на жилищни квартали в съседство на летище Гданск ограничават възможностите за неговото по-нататъшно разширяване. От друга страна, в своите коментари от 6 декември 2012 г., Полша се позовава на генералния план за летище Гданск, за да се аргументира, че не съществуват ограничения за разширяването на летище Гданск.
(61)
Полша посочва, че въздушната сигурност също оправдава изграждането на комплекс от летища в Зоната на трите града, като летище Гдиня служи като резервно летище за аварийно кацане (приземяването на летище Гдиня е възможно в около 80 % от случаите, когато ниската облачност и видимостта не позволяват кацането на летище Гданск).
(62)
На последно място Полша твърди, че развитието на летище Гдиня съответства на целите на националната и регионалната стратегия относно развитието на авиационната инфраструктура в Полша. Полша обяснява, че развитието на летище Гдиня се очаква да окаже положително въздействие върху развитието на Померания и използването на съществуващата военна инфраструктура, както и че то се явява допълващо за летище Гданск.
Необходимост и пропорционалност на инфраструктурата
(63)
Полша твърди, че инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел поради малкия обхват на летищните операции (дял от 1,55 % от полския авиационен пазар през 2030 г.), прогнозите за обема на пътническия трафик, превишаващ капацитета за разширяване на летище Гданск, туристическата привлекателност на региона и прогнозирания висок ръст на развитие на Померания.
(64)
Полша подчертава стратегическата роля на военното летище Гдиня в региона и отбелязва, че използването на съществуващата инфраструктура минимизира инвестиционните разходи и максимизира положителното въздействие върху регионалното развитие.
(65)
Полша посочва също така, че тези разходи са сведени до минимум и ефективността на инвестицията е увеличена чрез прилагането на технически решения, като например изграждането на общ авиационен терминал както за общо въздухоплаване, така и за пътнически трафик, разполагане на по-голямата част от летищните услуги (гранична охрана, митнически служби, полиция, противопожарни служби, управление) в една единствена сграда и адаптиране на други съществуващи сгради с цел оптимизиране на тяхното използване. В допълнение към това оперативните разходи за инфраструктурата ще се споделят с армията.
Задоволителни средносрочни перспективи за използване
(66)
Полша подчертава, че средносрочните перспективи за използване на летище Гдиня са задоволителни поради ръста на БВП в Померания, който се очаква да надхвърли средния за Полша и ЕС, туристическата атрактивност на региона, неговия статут на притегателен център за чуждестранни инвестиции и прогнозите за растеж на въздушния трафик.
(67)
Полша подчертава, че планираното сътрудничество с летище Гданск и взаимодопълняемостта на услугите, предлагани от двете летища (летище Гдиня ще бъде специализирано предимно в трафик в рамките на общата авиация), допълнително засилват средносрочните и дългосрочните перспективи за летище Гдиня.
(68)
В допълнение Полша обяснява, че летището планира също така да развива специализирани дейности, свързани с авиацията, в рамките на зоната на летището, като например производство на базови сервизни части, ремонт на самолетни части или производство на други компоненти/продукти, доставяни на принципа „точно навреме“.
(69)
Полша се позовава на писмо за намерения, подписано от търговска банка и изразяващо желанието на банката да започне разговори за финансиране на инвестиция в летище Гдиня, като допълнително доказателство за атрактивността на проекта.
Въздействие върху развитието на търговията в противовес на общия интерес
(70)
Поради факта, че летище Гдиня ще бъде летище с малък пазарен дял (обслужващо по-малко от 1 млн. пътници годишно), Полша не счита че въздействието на проекта върху търговията е в противовес на общия интерес. С оглед на прогнозирания растеж на въздушния трафик Полша очаква летищата Гданск и Гдиня да сформират център за авиационно сътрудничество, обслужващ Зоната на трите града в Померания и предлагащ взаимодопълващи се услуги.
(71)
Полша подчертава, че летище Гдиня няма да е конкурентно на летище Гданск, тъй като ще се насочи предимно към предоставяне на услуги за сектора на общата авиация (поддръжка, ремонт и основен ремонт, летателна академия) и сътрудничество с морско пристанище Гдиня.
(72)
Освен това Полша заявява, че чартърният и нискотарифният трафик на летище Гдиня няма да бъде за сметка на летище Гданск, а ще произлиза от общото увеличение на благосъстоянието и мобилността. Полша подчертава, че темпът на растеж на летище Гданск и характерът на въздухоплавателните операции, осъществявани от летището, свидетелстват, че броят на обслужваните полети рано или късно ще трябва да бъде ограничен. Полша посочва, че тези заключения са представени в доклада за оценката на въздействието върху околната среда за проекта „Разширяване на летище Лех Валенса, Гданск“.
(73)
Полша обяснява, че инвестицията в летище Гдиня може да ограничи финансовите и социалните разходи, свързани с ограничаване на дейността на летище Гданск. Полша изтъква, че пренасочването на част от въздушния трафик от летище Гданск към летище Гдиня ще доведе до по-добро използване на капацитета на двете летища.
Необходимост от помощ и стимулиращ ефект
(74)
Полша заявява, че дружеството не би реализирало проекта без публично финансиране. Полша отбелязва, че помощта е сведена до минимум и че разходите за проекта са намалени и оптимизирани чрез използване на съществуващата военна инфраструктура.
(75)
По мнение на Полша капиталовите инжекции в летище Гдиня са необходими и сведени до минимум, както се потвърждава от:
i)
вътрешната норма на възвръщаемост на проекта от […] %, само малко по-висока от нормата на дисконтиране (стойността на собствения капитал), която възлиза на […] % (въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.);
ii)
необходимостта, предвидена във финансовите прогнози, от заем за оборотен капитал за финансиране на летищните операции, тъй като в противен случай дружеството може да загуби ликвидност;
iii)
факта, че общото финансиране със собствен капитал е по-ниско от общите капиталови разходи (финансирането със собствен капитал възлиза на по-малко от […] от общите парични разходи в прогнозния период, включително общите капиталови разходи).
(76)
В допълнение Полша обяснява пропорционалността на мярката за помощ, сравнявайки нейното публично финансиране (около 148 PLN в реално изражение) с това за инвестиция „на зелено“ (летище Люблин-Швидник, за което нетните разходи за строителство са около 420 млн. PLN) и инвестиция на база военен аеродрум (летище Варшава-Модлин, чието изграждане до момента струва почти 454 млн. PLN).
3.2.2. Оперативна помощ
(77)
Полша твърди, че проектът отговаря на заложените в НРП критерии за съвместимост по отношение на оперативна помощ в регион, обхванат от член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Според Полша оперативната помощ за проекта:
i)
е предназначена за финансиране на предварително определена група от разходи;
ii)
е ограничена до необходимия минимум и се предоставя на временна база (помощта за оперативни разходи се предоставя в степента и за периода, необходими за пускане на летището в експлоатация, т.е. до края на 2018 г.);
iii)
е низходяща и намалява от […] % от капиталовите разходи през 2013 г. на […] % през 2018 г.;
iv)
е предназначена да изпълни целите на проекта за регионално развитие и облекчаване на съществуващите ограничения. Вземайки под внимание размера на помощта спрямо нейните благоприятни ефекти върху развитието на Померания, Полша смята, че помощта трябва да се счита за пропорционална.
(78)
Полша подчертава също така, че помощта е предназначена за малко летище с максимален капацитет от 1 млн. пътници годишно, което означава, че рискът от нарушаване на конкуренцията и от оказване на ефект в противовес на общия интерес е минимален, особено вземайки под внимание планираното сътрудничество между летища Гдиня и Гданск и взаимната допълняемост на тяхното сътрудничество.
(79)
Полша посочва също така, че договаряното в момента сътрудничество с военните, използващи летището, и участието на последните в оперативните разходи на летището ще намали загубите и оперативните разходи на дружеството.
4. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(80)
Комисията не е получила никакви съображения от трети страни след публикуването на своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на финансирането, предоставено на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd от Гдиня и Косаково.
5. ОЦЕНКА
5.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(81)
По силата на член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(82)
Критериите, посочени в член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни. С оглед на това, за да се определи дали въпросната мярка представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, всички от следните условия трябва да бъдат изпълнени. А именно финансовата помощ трябва:
i)
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
ii)
поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
iii)
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията; както и
iv)
засяга търговията между държави членки.
5.1.1. Икономическа дейност и понятие за предприятие
(83)
Съгласно установената съдебна практика Комисията трябва първо да установи дали Gdynia-Kosakowo Airport Ltd е предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Концепцията за предприятие обхваща всеки субект, осъществяващ икономическа дейност, независимо от неговия правен статут и начин на финансиране (27). Всяка дейност, състояща се в предлагане на стоки или услуги на даден пазар, представлява икономическа дейност (28).
(84)
В свое решение по делото „Leipzig-Halle airport“ Съдът потвърждава, че експлоатацията на летище за търговски цели и изграждането на летищна инфраструктура представляват икономическа дейност (29). След като летищен оператор започне да осъществява икономически дейности чрез предлагане на летищни услуги срещу заплащане, независимо от неговия правен статут или начин на финансиране, той представлява предприятие по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, поради което правилата на Договора по отношение на държавните помощи могат да се прилагат по отношение на привилегии, предоставяни на този летищен оператор от държавата или чрез държавни ресурси (30).
(85)
В тази връзка Комисията отбелязва, че инфраструктурата, предмет на настоящото решение, трябва да се експлоатира на търговска основа от управляващия летището орган Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Поради факта, че управляващият летището орган ще таксува потребителите за използването на тази инфраструктура, последната трябва да се счита за пригодна за търговска експлоатация. Следователно субектът, който експлоатира тази инфраструктура, представлява предприятие за целите на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(86)
Въпреки това не е задължително всички дейности на управляващия летището орган да са с икономически характер (31).
(87)
Съдът (32) е постановил, че дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата в упражняване на нейните официални правомощия като публичен орган, нямат икономически характер и не попадат в обхвата на правилата за държавната помощ. Тези дейности включват например сигурността, контрола на въздушния трафик, полиция, митници и др. Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за други икономически дейности (33).
(88)
В този смисъл финансирането на дейности, попадащи в обхвата на публичната политика, или на инфраструктура, пряко свързана с тези дейности, по правило не представлява държавна помощ (34). По отношение на летища дейности като контрол на въздушния трафик, полиция, митници, противопожарни служби, дейности, необходими за защита на гражданското въздухоплаване срещу незаконна намеса, и инвестициите, свързани с инфраструктурата и оборудването, необходими за осъществяването на тези дейности, се считат най-общо за дейности с неикономически характер (35).
(89)
При все това публичното финансиране на неикономически дейности, тясно свързани с извършването на икономическа дейност, не трябва да води до неправомерна дискриминация между авиокомпании и управляващи летища органи. Действително, установена съдебна практика е съществуването на предимство в случаите, когато публичните органи освобождават предприятията от разходите, свързани с техните икономически дейности (36). Поради това, ако при дадена правна система е нормално авиокомпаниите или управляващите летища органи да поемат разходите за определени услуги, докато други авиокомпании или управляващи летища органи, предоставящи същите услуги от името на същите публични органи, не са задължени да поемат тези разходи, последните могат да се ползват с предимство дори и ако тези услуги се считат, сами по себе си, за неикономически. В този смисъл е необходим анализ на правната рамка, приложима за летищния оператор, за да се прецени дали съгласно тази правна рамка управляващите летища органи или авиокомпаниите са задължени да поемат разходите за предоставяне на някои дейности, които, сами по себе си, могат да са неикономически, но са свързани с извършването на икономическите дейности на тези субекти.
(90)
Макар и дейностите, посочени в съображение 88, да могат да се считат за неикономически, Комисията отбелязва, че полското законодателство (37) задължава управляващите летища органи да финансират съоръженията и оборудването, необходими за извършването на тези дейности, със свои собствени средства.
(91)
С оглед на това Комисията счита, че публичното финансиране, предоставено на управляващия летище Гдиня орган за горепосочените съоръжения и оборудване, го освобождава от разходи, присъщи за неговата икономическа дейност (вж. раздел 5.1.3). Поради това Комисията стига до заключението, че капиталът, разпределен за тези съоръжения и оборудване, трябва да бъде взет под внимание при изчисляването на рентабилността на въпросната инвестиция. По този начин Комисията прилага подхода, правилно следван от Полша при проучванията относно ПИУПИ.
5.1.2. Държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата
(92)
Концепцията за държавна помощ се прилага за всяко предимство, предоставено чрез държавни ресурси от самата държава или чрез посреднически орган, действащ по силата на предоставени му правомощия (38). За целите на член 107 от ДФЕС ресурсите на местните органи са държавни ресурси (39). В настоящия случай инжектираният в Gdynia-Kosakowo Airport Ltd капитал произлиза от бюджетите на двата местни органа, Гдиня и Косаково. Поради това Комисията счита, че ресурсите на тези две общини са държавни ресурси.
(93)
С оглед на това Комисията счита, че инвестициите са финансирани чрез държавни ресурси и че държавата е отговорна за тях.
5.1.3. Икономическо предимство
(94)
Комисията отбелязва, че, от една страна, Полша заявява, че капиталовите инжекции са в съответствие с ПИУПИ, докато, от друга страна, счита помощта за съвместима, тъй като летищният оператор не би извършил инвестиция без наличието на публичното финансиране.
(95)
За да определи дали въпросната мярка в този случай предоставя на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd предимство, което компанията не би получила при нормални пазарни условия, Комисията трябва да сравни поведението на публичните акционери на управляващия летището орган с това на инвеститор в условията на пазарна икономика, ръководен от перспективите за рентабилност в по-дългосрочен план (40).
(96)
Всякакви положителни последици за икономиката в региона, в който е разположено летището, трябва да се пренебрегнат в оценката, тъй като Съдът е обяснил, че уместният въпрос при прилагането на проучването относно ПИУПИ е „дали при сходни обстоятелства един частен акционер, като се вземат предвид предвидимата възвращаемост и като се оставят настрани съображения от социален характер и съображенията, свързани с регионалната политика и конкретния отрасъл, би записал този капитал“ (41).
(97)
Полша заявява, че въпросните мерки не предоставят икономическо предимство на управляващия летище Гдиня орган, тъй като те съответстват на ПИУПИ. Както е посочено в раздел 3.1, за да подкрепи това становище, Полша е предоставила три проучвания относно ПИУПИ, извършени от РWC (42). През ноември 2013 г. Полша информира също така, че нови източници на приходи ще повишат NPV на проекта (т.е. продажбата на гориво, навигационни услуги). Към момента на вземането на решение за откриване на процедура Полша е предоставила единствено актуализация на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(98)
Въпреки факта, че споразумението на акционерите от 2011 г. задължава Гдиня и Косаково да предоставят парични и непарични вноски за финансиране на инвестиционния проект до 2040 г., Полша заявява, че единствено актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. и последващата информация за допълнителните потоци от приходи са уместни при преценката дали капиталовите инжекции са съвместими с вътрешния пазар.
(99)
В своето решение по делото Stardust Marine Съдът е заявил, че, „[…] за да се установи дали държавата е действала като далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (43).
(100)
Освен това в своето решение по делото EDF Съдът е постановил, че „[…] за да се демонстрира, че, преди или успоредно с предоставянето на предимство, държавата членка е взела това решение в ролята си на акционер, не може да се разчита единствено на икономическите оценки, направени след предоставянето на предимството, на констатация със задна дата, че направената от въпросната държава членка инвестиция действително е била рентабилна, или на последващи обосновки на реално избрания курс на действие“ (44).
(101)
За да може да приложи ПИУПИ, Комисията трябва да се постави в контекста на периода, през който са взети отделните решения за преобразуването на бившия военен аеродрум в гражданско летище. Комисията трябва също така да базира своята оценка на информацията и допусканията, с които публичните акционери разполагат към момента на вземане на решение относно финансовите условия за инвестиционния проект.
(102)
Комисията счита, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. е първият уместен анализ за целите на преценката дали общините Гдиня и Косаково са действали като частен инвеститор. Действително, оценката дали държавната намеса е в съответствие с пазарните условия следва да се извършва въз основа на ex-ante анализ, използвайки информацията и данните, налични към момента на вземане на решение за инвестицията.
(103)
Комисията отбелязва, че проучването и подготвителните работи за въпросния инвестиционен проект са проведени в периода до 2010 г. Те включват генералния план за инвестиционния проект, екологичния доклад, проектната документация за терминала за обща авиация, проектната документация за административната сграда и за сградата на противопожарната служба, специализирана авиационна документация и други проучвания. В периода до края на 2010 г. разходите за тези проучвания възлизат на […] млн. PLN ([…] EUR) (45). Това показва, че инвеститорите са взели решението за развитие на летище Гдиня преди 2010 г. Гдиня и Косаково са предприели серия от предварителни мерки с цел изпълнение на проекта (вж. съображение 10 по-горе) и за целта са възложени специални проучвания.
(104)
Освен това, както посочва Полша, през 2010 г. публичните акционери на управляващия летището орган приключват подготовката за въпросния инвестиционен проект. През същата година публичните акционери увеличават акционерния капитал на дружеството до 6,05 млн. PLN (около 1,5 млн. EUR) с оглед изпълнение на инвестиционния проект. Основните инвестиции в дълготрайни активи (като например изграждането на терминала за обща авиация) са предвидени да започнат през 2011 г., но на практика започват през 2012 г. Комисията е убедена, че всеки частен инвеститор би оценил очакваната рентабилност на проекта към този момент. Ако инвестиционният план не е показал приемлива норма на възвръщаемост, или ако е основан на съмнителни предположения, един частен инвеститор не би започнал изпълнението на плана и не би изразходвал допълнителни средства за него в допълнение към вече изразходваните за подготвителните работи, посочени в съображението по-горе.
а) Капиталови инжекции
(105)
По отношение на капиталовите инжекции Комисията отбелязва, че решението за първата важна капиталова инжекция от 4,4 млн. PLN е взето на 29 юли 2010 г. (увеличавайки почти четирикратно наличния капитал от 1,7 млн. PLN), веднага след като проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (от 16 юли 2010 г.) е приключило. В допълнение към това споразумението за допълнителните капиталови инжекции (до 2040 г.) за финансиране на проекта за преобразуване (посочено в съображение 33) е подписано през март 2011 г. (още преди приключването на второто проучване относно ПИУПИ от 13 май 2011 г.). Освен това, в същото време са сключени оперативното споразумение с военните, използващи летището (7 март 2011 г.), и споразумението за отдаване под аренда на земята на дружеството (11 март 2011 г. (посочено в съображение 33 по-горе).
(106)
Комисията подчертава също така, че Полша е потвърдила, че взетото на 29 юли 2010 г. решение за капиталова инжекция се основава на икономическата оценка на проекта, съдържаща се в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Поради това става ясно, че на този етап публичните акционери са взели решение да участват във въпросния инвестиционен проект, който е трябвало да бъде изпълнен в срок от 30 години. Макар и да е възможно частният инвеститор да коригира своя инвестиционен план в хода на неговото изпълнение с оглед на променящите се обстоятелства, е ясно, че всеки частен инвеститор би оценил достойнствата на въпросния инвестиционен проект още през 2010 г., преди да започне да влага съществени ресурси в него.
(107)
Към момента на извършване на първата актуализация на ПИУПИ през 2011 г. публичните акционери вече са инжектирали 6,05 млн. PLN в дружеството (вж. таблица 3). Дружеството вече е взело под аренда земята за летището от Косаково (договорът за аренда между Gdynia-Kosakowo Airport Ltd и Косаково е подписан на 11 март 2011 г.) и вече е подписало оперативното споразумение с военните, използващи летището (7 март 2011 г.). В допълнение към това на 11 март 2011 г. акционерите подписват споразумение за увеличаване на акционерния капитал на дружеството в периода до 2040 г. (46). Към момента на приключване на втората актуализация на проучването относно ПИУПИ през юли 2012 г. публичните акционери са инжектирали общо 64,810 млн. PLN (т.е. около 70 % от целия инжектиран капитал). Комисията подчертава, че проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. несъмнено представляват корекции на първоначалния инвестиционен план, въз основа на който е взето първоначалното решение за започване на проекта за преобразуване на военното летище. В този смисъл, макар и след първото проучване относно ПИУПИ от 2010 г. да са направени по-големи капиталови инжекции, тези инжекции не могат да бъдат разглеждани самостоятелно.
б) Капиталови разходи
(108)
В проучването относно ПИУПИ от 2012 г. инвестициите в дълготрайни активи са разделени на 4 фази. Първата фаза на инвестиционния проект обхваща проектирането, но така също и разчистването на терена (премахване на дървета и храсти, събаряне на редица хангари и изравняване на терена). Тези разходи са реализирани през 2011 г. и възлизат на […] млн. PLN ([…] EUR). Втората фаза на проекта, обхващаща изграждането на терминала за обща авиация, административната сграда и сградата на противопожарната служба, вече е започнала през 2012 г. Втората фаза на проекта е най-важната от гледна точка на капиталовите разходи, като заема дял от […] % от номиналните капиталови разходи (наричани по-нататък „КР“) в периода 2012-2013 г. Според предоставената от Полша информация капиталовите разходи през 2012 г. възлизат на […] млн. PLN (повече от половината от които са изразходвани още преди актуализацията на прочуването от 2012 г. да започне). Графиката по-долу (фигура 2) показва (номиналните) КР по инвестиционни фази, както са представени в проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
Фигура 2
КР по фази (проучване относно ПИУПИ от 2012 г.)
[…]
(109)
С оглед на съображения 103 и 108 Комисията счита, че нито проучването относно ПИУПИ от 2011 г., нито проучването относно ПИУПИ от 2012 г. е проведено към момента и въз основа на информацията, с която публичните акционери разполагат, когато е взето основното решение за финансиране на проекта за преобразуване. Освен това Комисията не може да вземе предвид със задна дата планираните допълнителни източници на приходи въз основа на информацията, предоставена през ноември 2013 г., за да оправдае решенията, взети от публичните акционери през 2010 и 2011 г.
(110)
С оглед на това Комисията счита, че, за да прецени дали Гдиня и Косаково са действали като разумен частен инвеститор в условията на пазарна икономика, тя трябва да базира своята преценка предимно на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., пренебрегвайки всякакви по-нататъшни обстоятелства и информация, с която тези публични акционери не са разполагали към момента на вземане на своето решение за изпълнение на въпросния инвестиционен проект.
(111)
От друга страна, проучването относно ПИУПИ от 2011 г. и проучването относно ПИУПИ от 2012 г. оценяват единствено измененията на първоначалното решение за започване на инвестиционния проект, взето през 2010 г. въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. На практика проучването относно ПИУПИ от 2012 г. потвърждава, че определен брой инвестиции (като например терминалът за обща авиация, административната сграда, електроенергийната система) вече се намират „в напреднал етап на изпълнение“. Двете последващи проучвания показват, че акционерите са се ръководили от развитието на пазара и са адаптирали обхвата на проекта в съответните насоки (в посока към разширяване или свиване, в зависимост от вида на инвестицията). При все това тези промени са незначими на фона на цялостното решение за преобразуване на военната база в гражданско летище. Графиката по-долу (фигура 3) показва капиталовите разходи, както са представени в проучванията относно ПИУПИ от 2010, 2011 и 2012 г. (посочени в реално изражение към 2010 г.). Както се вижда, макар и срокът и размерът на инвестициите да са актуализирани както през 2011, така и през 2012 г., тези промени са несъществени на фона на общия мащаб на проекта. През 2010 г. реалните КР са изчислени на около […] млн. PLN и тази сума нараства […] до около […] млн. PLN както през 2011, така и през 2012 г. (т.е. […] % за инвестиционен период от почти 20 години).
(112)
По същество, в този случай Комисията трябва да оцени серия от инвестиционни решения, взети от едни и същи публични акционери в рамките на кратък период (който не се характеризира с възникването на непредвидени събития), за изпълнението на практика на един и същ инвестиционен проект. Поради това актуализациите на ПИУПИ от 2011 и 2012 г. не могат да трансформират инвестиционно решение, което не съответства на ПИУПИ към момента на вземането му, в разумно инвестиционно решение. Актуализациите могат в най-добрия случай да покажат, че полските органи са действали като частен инвеститор само ако сочат че, чрез инвестиране на допълнителни средства, проектът би отбелязал възвръщаемост, която в достатъчна степен възстановява инвестирания/подлежащия на инвестиране капитал (или която в достатъчна степен възстановява този капитал дори и като се вземе под внимание рискът да се наложи възстановяването на всяка неправомерно получена помощ в миналото).
Фигура 3
КР (в 1 000 PLN), както са предвидени в проучванията относно ПИУПИ от 2010, 2011 и 2012 г. (в реално изражение към 2010 г.)
[…]
Прилагането на ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г.:
(113)
Проучването относно ПИУПИ за 2010 г., предоставено от Полша, се основава на бизнес план, прогнозиращ бъдещите парични потоци за капиталовите инвеститори за периода 2010-2040 г. Към момента на провеждане на проучването относно ПИУПИ Полша очаква летището да започне да обслужва трафика в рамките на общата авиация през 2011 г., чартърни полети през 2013 г. и полети на НТП през 2015 г. Това ще доведе до постоянно нарастване на броя на обслужените пътници от […] пътници през 2013 г. до почти […] млн. през 2024 г. и 1,753 млн. през 2040 г. (както е показано в таблица 5 по-долу).
Таблица 5
Прогнози за трафика на летище Гдиня, използвани в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (в хиляди)
Очаквано развитие на пътническия трафик (проучване относно ПИУПИ от 2010 г.)
Година
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
Брой пътници
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
Според проучването относно ПИУПИ от 2010 г., дружеството ще реализира печалби на ниво EBITDA (печалба преди лихви, данъци и амортизации), считано от 2018 г. Годишният дисконтиран паричен поток ще бъде положителен, считано от 2020 г., както се вижда от фигурата по-долу (фигура 4). Въпреки това, на кумулативна база (т.е. при ежегодно агрегиране на паричните потоци за предходните години), общият DCF за целия период 2010-2040 г. се очаква да бъде отрицателен (както се вижда от фигура 1). С други думи, положителните парични потоци, които се очаква да бъдат генерирани от 2018 г., не са достатъчно високи, за да неутрализират силно отрицателните парични потоци за ранните инвестиционни периоди.
Фигура 4
DCF в ’000 PLN (проучване относно ПИУПИ от 2010 г.)
[…]
Източник:
въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г.
(115)
Очакванията са, че след 2040 г. управляващият летището орган ще реализира непрекъснат растеж при устойчив темп на нарастване на свободния паричен поток от […] %. На базата на това допускане Полша изчислява крайната стойност на летищния оператор през 2040 г. Дисконтираната крайна стойност възлиза на […] млн. PLN.
(116)
Проучването относно ПИУПИ от 2010 г. сочи положителна стойност на собствения капитал (47) от […] млн. PLN (т.е. около […] млн. EUR). В допълнение към това IRR на инвестиционния проект от […] % е по-висока от прогнозираната цена на капитала на управляващия летището орган ([…] %).
(117)
Комисията отбелязва, че ключовият фактор за повишаване на стойността на бъдещите парични потоци на управляващия летище Гдиня орган са очакваните приходи, които ще зависят от броя пътници и от размера на летищните такси, заплащани от авиокомпаниите. Съгласно проучването относно ПИУПИ от 2010 г. приходите от НТП и чартърни полети (пътнически такси, такси за приземяване и паркиране) заемат [80 - 90] % от всички приходи през 2040 г. и средно [80 - 90] % от всички приходи за целия разглеждан период, а именно от 2010 до 2040 г. Комисията отбелязва, че този факт е в противоречие със становищата на Полша, че дейностите на летище Гдиня ще допълват тези на летище Гданск, тъй като летище Гдиня ще се насочи предимно към дейности в сферата на общата авиация. На практика, както се вижда от представените по-горе данни, НТП и чартърните полети са основният източник на приходи през повечето години, обхванати от прогнозата. Въпреки това, както ще бъде обяснено по-долу, по-голямата част от приходите на летище Гданск също произлиза от НТП и чартърни полети (вж. съображение 121).
(118)
Отчитайки търсенето от страна на пътници и въздушни превозвачи, Комисията отбелязва, че летище Гдиня ще има същия обхват на обслужване като летище Гданск, което се намира само на 25 км от летище Гдиня. След разширението от 2012 г. летище Гданск може да обслужва до 5 млн. пътници, а за 2015 г. е предвидено допълнително разширяване на капацитета до 7 млн. пътници. През 2010 г., т.е. към момента на изготвяне на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., този план за разширение вече е публично оповестен (48). Освен това публичното финансиране за разширяването на капацитета на летище Гданск до 5 млн. пътници също е оповестено на Комисията на 24 септември 2008 г. в рамките на дело № N472/08 за държавна помощ и е одобрено от Комисията на 5 февруари 2009 г. (49).
(119)
Полша информира Комисията, че генералният план, изготвен за летище Гданск през 2010 г. (50), предвижда удължаване на пистата, перони и друга летищна инфраструктура, в резултат на което в бъдеще летище Гданск ще може да обслужва над 10 млн. пътници годишно.
(120)
В допълнение към това Комисията отбелязва, че през 2010 г. летище Гданск е обслужвало 2,2 млн. пътници (т.е. то е използвало 45 % от своя капацитет, включително капацитета в процес на изграждане). Според предоставените от летище Гданск прогнози в периода до 2020 г. ще се използват само между 50 и 60 % от наличния капацитет (51). Тези прогнози не вземат под внимание пускането в експлоатация на летище Гдиня (т.е. предполага се, че цялото търсене в обхвата на обслужване ще бъде задоволено от летище Гданск). Комисията отбелязва, че летище Гданск ще бъде в състояние да задоволява търсенето в региона за дълъг период от време, т.е. най-малко до 2030 г., дори и при допускането за динамичен ръст на пътническия трафик.
(121)
Както е посочено по-горе, проучването относно ПИУПИ от 2010 г. за летище Гдиня предвижда по-голямата част от приходите (средно [80-90] % за целия период 2012-2040 г.) да бъде генериран от НТП и чартърни авиокомпании. В тази връзка Комисията отбелязва, че летище Гданск също обслужва предимно НТП и чартърен трафик. През 2010 г. полетите на НТП и чартърните полети заемат дял от 72 % от целия пътникопоток, обслужван от летище Гданск (52).
(122)
С оглед на непосредствената близост до друго утвърдено и ненатоварено летище, следващо същия бизнес модел и разполагащо със значителен резервен капацитет в дългосрочен план, Комисията счита, че способността на управляващия летище Гдиня орган да привлече трафик и пътници ще зависи до голяма степен от размера на предлаганите на авиокомпаниите летищни такси, по-специално в сравнение с тези на най-преките конкуренти.
(123)
В тази връзка Комисията отбелязва, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. предвижда пътническа такса за чартърни полети и за полети на НТП в размер на 25 PLN/PAX (6,25 EUR) до 2014 г. и 40 PLN/PAX (10 EUR) от 2015 г. (до 2040 г.). Таксата за приземяване за същата категория полети е установена на 25 PLN/тон (6,25 EUR) за целия период (при допускане, че средното MTOW (максимално излетно тегло) е 70 тона), докато таксата за паркиране се определя на 4 PLN (1,0 EUR) за 24 ч/тон (при средно MTOW от 70 тона). Според проучването относно ПИУПИ от 2010 г. определените ценови равнища са сравними с тези на други регионални летища към момента на провеждане на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Цените на летище Гдиня също са определени въз основа на допускането, че няма да съществува конкуренция от страна на летище Гданск.
(124)
Комисията отбелязва също така, че тарифните ставки, прилагани от летище Гданск от 31 декември 2008 г., фиксират стандартната пътническа такса на 48 PLN/PAX (12,0 EUR), стандартната такса за приземяване на летателен апарат с тонаж над 2 тона (т.е. включително всички чартърни самолети и самолети на НТП) на 25 PLN/тон (6,25 EUR) и таксата за паркиране на 4,5 PLN/24 ч/тон (1,25 EUR).
(125)
Въпреки това Комисията отбелязва, че тарифните ставки, прилагани на летище Гданск, предлагат също така различни намаления и отстъпки по отношение на, inter alia, полети на НТП. Летище Гданск прилага намалена пътническа такса от 24 PLN/PAX (6 EUR) за всички нови въздушни линии (считано от 1 януари 2004 г.) и за всички увеличения на честотата на полетите на летателни апарати с MTOW между 50 и 100 тона (напр. Airbus A320 и Boeing 737 и други летателни апарати, използвани от НТП). Таксата за приземяване, прилагана за такива въздушни линии, също е намалена с 50 % (т.е. до 12,5 PLN/тон). Таксата за паркиране отпада напълно, ако честотата на полетите по дадена въздушна линия е най-малко 6 пъти седмично. В допълнение към това стандартната пътническа такса е намалена първоначално с 23 PLN за всички заминаващи пътници по редовни вътрешни линии. Впоследствие се прилага съответната отстъпка. Вземайки под внимание намалението и отстъпките, прилагани от летище Гданск, Комисията счита, че средните летищни такси, предвидени за летище Гдиня, са значително по-високи от тези на утвърденото съседно летище.
(126)
Прилагайки въпросните летищни такси, летище Гдиня, като нов участник, няма да бъде в състояние да привлече значителен трафик, когато в същия обхват на обслужване съществува утвърдено летище, което разполага с резервен капацитет и прилага по-ниски нетни такси за нови линии и увеличаване на честотата на полетите по съществуващите линии. Комисията отбелязва също така, че тарифата на летищните такси на летище Гданск предвижда намалените такси да се прилагат до 31 декември 2028 г. Поради факта, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. (въз основа на бизнес плана на летищния оператор към този момент) разглежда летищните такси като основния източник на приходи за управляващия летището орган, Комисията счита това решение за доказателство, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. не е достатъчно надеждно и убедително, за да демонстрира, че въпросният инвестиционен проект би бил реализиран от частен инвеститор.
(127)
Имайки предвид, че както летище Гдиня, така и летище Гданск ще се насочат предимно към нискотарифни и чартърни превозвачи, че летище Гданск не използва своя пълен капацитет, че неговите действащи такси са по-ниски от заложените в бизнес плана на летище Гдиня, както и непосредствената близост на двете летища, Комисията счита също така, че предположението, че няма да съществува ценова конкуренция между двете летища, е погрешно.
(128)
Комисията отбелязва също така, че към момента на изготвяне на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. нетните такси (стандартни такси след приспадане на приложимите отстъпки), прилагани на летище Бидгошч (разположено на 196 километра и 2 часа и 19 минути с автомобил от летище Гдиня) и летище Шчечин (разположено на 296 километра и 4 часа и 24 минути с автомобил от летище Гдиня), второто и третото най-близки полски регионални летища, са значително по-ниски (53).
(129)
С оглед на гореизложеното и предвид непосредствената близост на друго ненатоварено летище, следващо същия бизнес модел, Комисията счита че летищните такси, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., които са по-високи от прилаганите от летище Гданск и други близки регионални летища, са нереалистични. Освен това, отчитайки нивото на конкурентоспособност на летище Гдиня, Комисията счита, че прогнозите за трафика, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., се основават на нереалистични предположения.
(130)
Следва да се отбележи също така, че проучването относно ПИУПИ от 2010 г. не включва нито анализ на чувствителността, нито оценка на потенциалните сценарии за очакваните резултати (най-песимистичен, най-оптимистичен и базов сценарий). Поради това Комисията стига до заключението, че сценарият, представен в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., изглежда се основава на твърде оптимистични предположения по отношение на обема на пътническия трафик и размера на таксите.
(131)
Комисията отбелязва, че намаляването на годишните приходи от пътнически такси, свързани с НТП и чартърния трафик, само с […] % (през прогнозния период 2010-2040 г.), води до отрицателна стойност на собствения капитал за публичните акционери. Такъв спад на приходите може да възникне ако таксите и/или трафикът са по-ниски от предполагаемото. В тази връзка следва да се отбележи, че летищните такси съгласно бизнес плана за целите на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. вече са с […] % по-високи от тези на летище Гданск (54). В този смисъл много малко вероятно е летище Гдиня да бъде в състояние да привлече трафик, без да предложи значително намаление на таксата от 40 PLN (10 EUR) съгласно бизнес плана. Поради това високата чувствителност на NPV спрямо привидно незначителното намаление на летищните такси (в резултат на реалистични предположения) поражда значително съмнение за правдоподобността на първоначалния бизнес план.
(132)
Макар и проучването относно ПИУПИ от 2010 г. да се основава на прогнози за трафика, налични към този момент, и да не следва да се използва ex-post информация за пряка оценка на проучването относно ПИУПИ, Комисията въпреки това отбелязва степента, в която тези прогнози са прекалено оптимистични. Действително, сравнението на прогнозите за трафика от 2010 и 2012 г. показва значителни различия. Освен че началото на проекта е забавено, през периода на положителна EBITDA всяка година прогнозите за трафика са занижавани с […] до […] %. Тази значителна корекция само след две години и без наличието на значителна промяна на обстоятелствата представлява полезна проверка на достоверността на първоначалните предположения. Тя показва също така, че проведените от Комисията проверки на чувствителността (които са с по-малка тежест) са особено красноречиви по отношение на нереалистичния характер на предположенията, на базата на които е направено заключението, че проектът е целесъобразен.
Таблица 6
Сравнение на прогнозите за пътническия трафик, използвани в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. и актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Общо PAX в
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Разлика (%)
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Общо PAX в
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Ра злика (%)
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Допълнителните тестове за чувствителността сочат, че проектът би станал нерентабилен при спадане на общите годишни приходи само с […] % за целия прогнозен период или при спадане на приходите с […] % и увеличаване на оперативните разходи с […] %. Следователно рентабилността на инвестицията е силно чувствителна спрямо незначителни промени в базовите предположения. Комисията счита, че тези промени са несъществени в сравнение с промените, направени в следващите проучвания относно ПИУПИ.
(134)
Предприетите от Комисията проверки за чувствителността изглеждат още по-уместни предвид факта, че само след по-малко от една година след проучването относно ПИУПИ от 2010 г. полските органи получават актуализиран анализ, показващ, че NPV на проекта ще бъде значително по-ниска и ще възлиза едва на […] млн. PLN (около […] EUR). Така през май 2011 г. NPV на проекта е намалена с […] % спрямо първоначалния проект.
(135)
Освен това Комисията отбелязва, че положителните резултати от проучването относно ПИУПИ от 2010 г. зависят също така до голяма степен от крайната стойност на инвестицията в края на периода, обхванат от бизнес плана (т.е. през 2040 г.). Действително дисконтираният паричен поток на дружеството за периода 2010-2040 г. е отрицателен и възлиза на (-[…] млн.) PLN. Дисконтираната крайна стойност към 30 юни 2010 г. възлиза на […] млн. PLN.
(136)
Крайната стойност се основава на предположенията, че годишният темп на растеж на паричния поток на инвестицията след 2040 г. ще възлиза на […] %. Съгласно стандартната практика темпът на растеж на дадено предприятие не следва да превишава този на икономиката, в условията на която то функционира (т.е. от гледна точка на ръста на БВП). Действително крайната стойност се изчислява към момента, когато се очаква фирмата да достигне зрялост и следователно периодът на интензивен растеж на фирмата е приключил. Имайки предвид, че икономиката обхваща както предприятия с динамичен растеж, така и предприятия със стабилен растеж, се очаква темпът на растеж на зрелите фирми да бъде по-нисък от средния темп на растеж за икономиката като цяло. В своите коментари Полша не е посочила базата, на която е избрала дългосрочен темп на растеж от […] %, но е обяснила, че дългосрочният темп на растеж представлява номинален темп на растеж. Въз основа на информация, предоставена от МВФ, Комисията е констатирала, че прогнозите за ръста на реалния БВП в Полша от началото на 2010 г. показват, че номиналният темп на растеж на полската икономика ще варира от 5,6 % през 2011 г. до 6,6 % през 2015 г. При равнище на инфлация от порядъка на 2,5 % може да се очаква реалният БВП да нарасне с 4 %. Следователно изборът на номинален темп на растеж от […] % за летище Гдиня може на пръв поглед да съответства на наличната към момента информация и на стандартната практика да се избира по-нисък темп на растеж от растежа на икономиката. Въпреки това, избирайки дългосрочен темп на растеж, по-висок от ръста на инфлацията (която се изчислява на 2,5 % през април 2010 г.), бизнес планът предвижда, че летището ще продължи да бележи ръст всяка година след 2040 г.
Таблица 7
Данни и прогнози за БВП и инфлацията, предоставени от МВФ през април 2010 г.
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
% ръст на БВП
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
% ръст на БВП
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
% инфлация
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Източник:
Международен валутен фонд, база данни „Световна икономическа перспектива“, април 2010 г. (изтеглено от http://www.imf.org/external/data.htm).
(137)
Освен това Комисията отбелязва, че в този случай, с оглед особено дългия прогнозен период и отдалечеността на датата, за която е изчислена крайната стойност, задачата за определяне на най-подходящия темп на растеж става още по-сложна, а несигурността още по-голяма. На практика прогнозите за ръста на БВП рядко се правят за период, по-голям от пет години, докато в този случай моделът трябва да прогнозира разумен темп на растеж за летището след период на експлоатация от 30 години. Този факт показва, че един разумен инвеститор би предприел серия от тестове за чувствителност.
(138)
В тази връзка следва да се отбележи, че в последващите актуализации на първоначалния бизнес план темпът на устойчив растеж е намален от […] % на […] %. Въпреки това Полша не е предоставила ясни обяснения за намалението. Крайната стойност е функция на предполагаемия постоянен темп на устойчив растеж, но също така и на прогнозираните постъпления, очаквани по време на периода на устойчив растеж. Комисията е извършила няколко теста за чувствителност, които потвърждават, че заключението на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. е силно чувствително на слаби и реалистични промени в базовите предположения. На първо място темпът на устойчив растеж, при който бизнес планът от 2010 г. сочи отрицателна NPV, е около […] %. Въпреки това, допускайки че приходите са само с […] % по-ниски от прогнозираните, темпът на устойчив растеж, при който проектът става нерентабилен, е […] %.
(139)
Моделът на темп на устойчив растеж, използван за изчисляване на крайната стойност в този случай, изисква също така да се направят предположения за датата, на която фирмата ще започне да бележи ръст с устойчив темп, който може да поддържа постоянно. В проучването относно ПИУПИ от 2010 г. тази дата е определена на 2040 г., което означава прогнозен период от 30 години (2010-2040 г.). В актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. прогнозният период е намален до 18 години (2012-2030 г.), а крайната стойност е изчислена съответно за 2030 г. Ако същият времеви хоризонт се приложи за проучването относно ПИУПИ от 2010 г., NPV ще стане отрицателна.
(140)
Комисията посочва също така, че проучването относно ПИУПИ от 2012 г. изрично отбелязва, че един разумен инвеститор би взел под внимание факта, че проектът е свързан с особено дълъг времеви хоризонт преди достигането на рентабилност (вж. раздел 4.10.1.2 от проучването относно ПИУПИ от 2012 г., в което се прави заключението, че „Получената положителна нетна настояща стойност доказва, че инвестицията в летище Гдиня-Косаково може да представлява бизнес интерес за потенциални инвеститори. При все това, преди да се вземат каквито и да е решения, инвеститорите ще трябва да вземат под внимание също така дългосрочния инвестиционен хоризонт, характерен за инфраструктурните инвестиционни проекти“).
(141)
Комисията отбелязва, че през 2010 г., когато е проведено първото проучване относно ПИУПИ, бизнес планът и изчисленията на NPV вземат под внимание всички капиталови разходи, включително разходите, свързани с публичните задължения (противопожарна служба, сигурност, митници и др.). Комисията отбелязва, че този подход изглежда правилен, имайки пред вид, че тези разходи са неизменно свързани с изграждането и експлоатацията на летища (и поради това са допълнителни спрямо разходите за проекта).
(142)
Въпреки това Комисията е оценила също така рентабилността на проекта въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., без да отчита капиталовите разходи за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика.
(143)
Предоставената от Полша информация не дава възможност за точно определяне на елементите от капиталовите и оперативните разходи, които се отнасят за публичната сфера. Комисията отбелязва, че в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. Полша е обособила самостоятелно инвестициите, които попадат в обхвата на публичната политика; не такъв е случаят обаче с проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Въпреки това Комисията е преизчислила NPV, изключвайки определен брой разграничими елементи от капиталови разходи, които са ясно свързани със сферата на публичните дейности. По-специално Комисията е преизчислила NPV, изключвайки следните капиталови разходи: „Противопожарни коли и оборудване“, „Летищни огради и наблюдение“ и „Оборудване за летищна охрана“, възлизащи на […] млн. PLN (обща номинална стойност).
(144)
В проучването относно ПИУПИ от 2010 г. изключването на разходите в сферата на публичните задължения води до увеличаване на дисконтирания паричен поток до около (-[…]) млн. PLN (или с други думи очакваната дисконтирана загуба за периода 2010-2040 г. спада с […] млн. PLN от (-[…]) млн. PLN на (-[…]) млн. PLN). Имайки предвид, че крайната стойност не е променена (и е равна на […] млн. PLN), NPV на проекта нараства от […] млн. PLN на […] млн. PLN (т.е. тя се увеличава от […] млн. EUR на около […] млн. EUR).
(145)
Проведени са допълнителни тестове за чувствителност, които показват, че NPV става отрицателна, ако се направят следните промени: намаление на общите приходи с […] %, намаление на приходите от летищни такси с […] % или намаление на общите приходи с […] %, при разходи, по-високи с […] % (всички на годишна база). Предвид силно нереалистичните предположения относно летищните такси (с […] % по-високи от тези за летище Гданск (55)) и твърде оптимистичните прогнози за трафика (преразгледаните прогнозни данни са от […] % до […] % по-ниски от първоначално предвидените) тези тестове за чувствителност сочат, че малко по-реалистични предположения водят до извода, че проектът не би бил рентабилен.
(146)
Щом разграничимите разходи в публичната сфера, заложени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., бъдат изключени, тестовете за чувствителност сочат, че NPV ще стане отрицателна, ако очакваните приходи от летищни такси от НТП (без летищните такси за чартърните полети да бъдат намалени) бъдат намалени с […] % годишно, а приходите от чартърни полети, всички други приходи, оперативните разходи и капиталовите разходи се задържат на нивата, прогнозирани в бизнес плана (считайки, че приходите от НТП започват да бъдат генерирани през 2017 г. и прогресивно нарастват във времето).
(147)
Освен това следва да се припомни, че проектът е рентабилен само от гледна точка на крайната стойност (т.е. стойността на летището към 2040 г., допускайки постоянен годишен ръст на паричния поток в размер на […] %). В периода до 2040 г. проектът генерира отрицателен паричен поток.
(148)
Поради това, дори и рентабилността на проекта да се оценява въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г., като се изключват капиталовите разходи за задачи, попадащи в обхвата на публичната политика, не може да се направи категорично заключение, че частен инвеститор би осъществил въпросната инвестиция.
Обобщение и заключение
(149)
Преобразуването на летище Гдиня е свързано със значителна инвестиция и дълъг период на отрицателни парични потоци. В действителност бизнес планът показва, че кумулативният дисконтиран паричен поток за прогнозния период 2010-2040 г. е отрицателен (-[…] млн. PLN или - […] млн. EUR). Според бизнес плана проектът бележи положителни стойности единствено от гледна точка на дисконтираната крайна стойност от […] млн. PLN, изчислена за 2040 г. и за целия последващ период, допускайки, че летището бележи ежегодно и постоянно след това ръст с номинален темп от […] %. Въпреки значителната несигурност, характерна за такъв дългосрочен проект, бизнес планът не съдържа анализ на чувствителността и поради това се различава от анализа, който един разумен инвеститор би предприел по отношение на такъв проект.
(150)
Освен това в анализа на Комисията се стига до заключението, че бизнес планът се основава на редица предположения, които са оптимистични и нереалистични с оглед на близостта на летище Гданск, което има същия бизнес модел, резервен капацитет и планове за разширяване. Няколко теста за чувствителност показват, че NPV на проекта става отрицателна в случай на незначителни и реалистични промени на основните предположения.
(151)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че частният инвеститор не би решил да предприеме въпросния инвестиционен проект въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Поради това решението на общините Гдиня и Косаково предоставя на управляващия летището орган икономическо предимство, което той не би получил при нормални пазарни условия.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2011 г. и актуализацията на ПИУПИ от 2012 г.
(152)
Що се отнася до проведените през 2011 и 2012 г. проучвания относно ПИУПИ (и средствата, които Полша заявява, че са инжектирани в управляващия летището орган след тези проучвания), Комисията счита, че тези капиталови инжекции са заложени още в споразумението на акционерите, подписано на 11 март 2011 г. (в допълнение към това вж. съображение 33 по-горе), т.е. преди да бъдат проведени проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. Поради това, когато са проведени проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г., инвестиционните решения на акционерите вече са взети, макар и да са изпълнени на по-късен етап. Освен това Комисията счита, че капиталовите инжекции, направени след като проучванията относно ПИУПИ от 2011 и 2012 г. са проведени, не могат да се считат за самостоятелно взети независими инвестиционни решения, тъй като те се отнасят за същия инвестиционен проект, който публичните акционери са започнали да изпълняват най-късно през 2010 г., и представляват единствено корекции или изменения на първоначалния проект.
(153)
Поради това, както вече беше посочено, Комисията счита, че проучванията могат да демонстрират, че Полша е действала като частен инвеститор само ако покажат, че инвестирането на допълнителни средства би позволило на проекта да генерира подходяща възвращаемост на вече инвестирания капитал и на капитала, който предстои да бъде инвестиран (или би генерирал подходяща възвращаемост на този капитал дори и като се вземе под внимание рискът от възстановяване на всякаква неправомерно получена в миналото помощ).
(154)
Въпреки това проучванията далеч не показват посоченото по-горе и изглеждат неправдоподобни поради причини, които ще бъдат изложени по-долу.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2011 г.
(155)
Първата актуализация на проучването относно ПИУПИ е проведена през май 2011 г. Макар и капиталовите инжекции, направени след провеждането на това проучване относно ПИУПИ, да са заложени преди май 2011 г. (в допълнение към това вж. съображение 33 по-горе), въз основа на съдържащата се в това икономическо проучване информация Комисията е направила също така преценка дали е възможно да се счита, че капиталовите инжекции отразяват поведението на частен инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика. В проучването относно ПИУПИ от 2011 г. приходите от проекта остават непроменени, но капиталовите разходи са увеличени (вж. фигура 3, посочваща кумулативните инвестиционни разходи в реално изражение към 2010 г.). Това проучване взема също така под внимание предходните капиталови инжекции и вече направените капиталови разходи. WACC е слабо намалена (от […] % на […] %), а дългосрочният темп на растеж е намален от […] % на […] %. Тези актуализации водят до значително по-ниска NPV от […] млн. PLN (около […] EUR). Това се дължи на по-високи загуби (дисконтираният паричен поток за периода 2011-2030 г. би възлязъл на -[…] млн. PLN), а крайната стойност би спаднала слабо до […] млн. PLN.
(156)
Поради това Комисията стига до заключението, че също и въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2011 г. решението на общините Гдиня и Косаково да финансират преобразуването на военното летище Гдиня-Косаково (Гдиня-Оксивие) в гражданско летище, не съответства на ПИУПИ, и поради това заключава също, че то предоставя икономическо предимство, което управляващият летището орган не би получил при нормални пазарни условия.
Прилагането на ПИУПИ въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(157)
Полша счита, че Комисията следва да направи преценка за съответствието с ПИУПИ въз основа на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. С цел да отговори на този аргумент, макар и капиталовите инжекции, реализирани след провеждането на това проучване относно ПИУПИ, да са заложени преди това (в допълнение към това вж. съображение 33), въз основа на съдържащата се в това икономическо проучване информация Комисията е направила също така преценка дали е възможно да се счита, че капиталовите инжекции отразяват поведението на частен инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика.
(158)
Комисията отбелязва, че актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. взема под внимание предходните капиталови инжекции и вече направените капиталови разходи. Актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. показва, че предоставеното на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd финансиране води до положителна стойност на собствения капитал от […] млн. PLN (около […] млн. EUR) за неговите акционери. В допълнение към това IRR на инвестиционния проект от […] % е по-висока от прогнозираната от управляващия летището орган цена на капитала ([…] %).
(159)
Проучването относно ПИУПИ от 2012 г. сравнява стойността на собствения капитал на дружеството при допълнителни инвестиции и в случай че новото летище бъде пуснато в експлоатация („базов сценарий“) със стойността на собствения капитал на дружеството при липса на допълнителни инвестиции и в случай че инвестиционният проект бъде прекратен през юни 2012 г. („съпоставителен сценарий“) (56).
(160)
В този контекст Комисията вече е направила заключението, че капиталовите инжекции, направени след 2010 г., не могат да се разглеждат отделно от първоначалното инвестиционно решение, взето през 2010 г. Правилният съпоставителен сценарий през 2010 г. би бил изпълнението на проекта да не бъде започнато. Според Полша договорът за аренда позволява Косаково да използва земята единствено за гражданско летище. Комисията отбелязва, че един частен инвеститор изобщо не би сключил такова споразумение, ако планът за разработване на ново гражданско летище в областта не е показал реалистична възможност за реализиране на печалба от такава инвестиция. Поради това съпоставителният сценарий, описан в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., е нарушен от предходно решение, което, само по себе си, не отразява поведението на частен инвеститор. С други думи, правилният съпоставителен сценарий през 2010 и 2012 г. би бил проектът за изграждане на въпросното гражданско летище да не бъде реализиран, тъй като всички капиталови инжекции и проведените от Полша проучвания относно ПИУПИ се отнасят за изпълнението на същия инвестиционен проект.
(161)
Във всеки случай Комисията отбелязва, че базовият сценарий съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., предоставена от Полша, се основава на бизнес план, предвиждащ бъдещи парични потоци за капиталовите инвеститори за периода 2012-2030 г. (т.е. период на висок растеж) (57). Очакваните бъдещи парични потоци се основават на предположението, че летището ще започне своята дейност през 2013 г. Към момента, когато се провежда актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., Полша очаква летището да обслужва около […] пътници през 2014 г. и постепенно да разширява своята дейност, така че да обслужва до […] пътници през 2020 г. и около […] през 2028 г. (вж. прогнозата за развитие на пътническия трафик в таблица 8 по-долу).
Таблица 8
Прогнози за пътническия трафик за летище Гдиня (в ’000)
Очакван ръст на броя пътници
Година
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Общо
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
1 083,7
(162)
Съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. се очаква след 2030 г. летищният оператор да бележи непрекъснат растеж при темп на устойчив растеж от […]. На базата на това предположение Полша е изчислила крайната стойност ла летищния оператор през 2030 г.
(163)
Комисията отбелязва, че, както е посочено в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., ключовият фактор за повишаване на стойността на бъдещите парични потоци на управляващия летище Гдиня орган са очакваните авиационни приходи, които ще зависят от броя пътници и от размера на летищните такси, заплащани от авиокомпаниите.
(164)
Що се отнася до очакваното развитие на пътническия трафик, Полша твърди, че търсенето на услуги за въздушен превоз на пътници ще се увеличава в бъдеще и предвид очаквания ръст на БВП на Полша и развитието на региона. Поради това Полша счита, че прогнозите за трафика са консервативни, както и че реалният трафик би могъл да бъде по-висок от прогнозирания. Според Полша извършената през март 2013 г. актуализация на прогнозата за трафика в региона предвижда по-висок трафик, отколкото актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(165)
Полша заявява, че бизнес планът прогнозира, че летище Гдиня ще обслужва по-малко от […] % от пътническия трафик в региона. Освен това Полша счита, че развитието на пазара за въздухоплавателни услуги в Померания позволява също така съществуването на едно допълнително малко летище, допълващо предлаганите от летище Гданск услуги.
(166)
По отношение на търсенето от страна на пътниците Комисията счита, че аргументите, представени в съображения 118-129, относно конкуренцията между летище Гдиня и летище Гданск за авиолинии и за пътници, са приложими също така за оценката на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
(167)
Комисията отбелязва по-специално, че размерът на летищните такси, посочени в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., е същият като заложения в проучването относно ПИУПИ от 2010 г. Според Полша таксите, използвани в актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., не се различават съществено от стандартните тарифи, прилагани от други малки летища в Полша. Полша обяснява, че размерът на таксите, заложени в бизнес плана, представлява средна стойност за целия период на бизнес плана (т.е. 2014-2040 г.) и предполага, че в дългосрочен план таксите, прилагани от летище Гданск, ще трябва да се увеличат успоредно с подобряването на стандартите на обслужване на това летище.
(168)
Тъй като през 2012 г. летищата в Гданск, Бидгошч и Шчечин са прилагали същите тарифи като през 2010 г. (включително същите отстъпки), оценката на Комисията за размера на таксите, посочени в проучването относно ПИУПИ от 2012 г. за летище Гдиня, е същата като тази по отношение на проучванията относно ПИУПИ от 2010 г. (вж. съображения 122-129).
(169)
Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика, ръководен от перспективата за рентабилност, не би взел инвестиционно решение по отношение на въпросния проект, базирайки се на такси, които са значително по-високи от нетните такси, прилагани от други регионални летища в Полша (58), особено от летище Гданск.
(170)
Комисията отбелязва също така, че стрес-тестът, проведен от Полша, показва, че стойността на собствения капитал става отрицателна, ако пътническата такса бъде намалена до […] PLN. В тази връзка Комисията отбелязва, че една намалена летищна такса, сравнима с летищните такси, заплащани на други регионални летища в Полша (напр. Гданск, Бидгошч, Шчечин, Люблин), би довела до отрицателна стойност на собствения капитал.
(171)
Освен това Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика не би установил по-висок размер на своите такси въз основа на предположението, че таксите на летище Гданск ще се увеличават в дългосрочен план. В тази връзка Комисията отбелязва, че тарифните ставки, използвани от летище Гданск, предвиждат прилагането на отстъпки до 2028 г. (т.е. за период само с две години по-кратък от този, заложен в бизнес плана съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.). На тази основа, дори и ако летищните такси на летище Гданск бъдат увеличени след 2028 г., Комисията счита, че прогнозираните средни летищни такси за периода на бизнес плана (т.е. до 2030 г.) остават по-високи от средното равнище за конкурентното летище.
(172)
Полша е потвърдила, че актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. взема под внимание оперативните разходи, свързани с военната дейност на летището. Очаква се тези разходи да бъдат компенсирани от държавата. Полша е потвърдила също така, че все още не е постигнато официално споразумение за споделяне на разходите (както оперативните, така и инвестиционните разходи) между летище Гдиня и военните, използващи летището.
(173)
Комисията счита, че един инвеститор в условията на пазарна икономика би базирал своята оценка единствено на резултати, предвидими към момента на вземане на инвестиционното решение. Поради това Комисията счита, че при оценката на съответствието на инвестицията с ПИУПИ не трябва да се взема под внимание възможното намаление на разходите чрез споделянето на разходите с военните, използващи летището (и въздействието върху общите разходи и приходи на летището). В действителност проучването относно ПИУПИ от 2012 г. не определя количествено намаленията на разходите, които управляващият летището орган би могъл да реализира в тази връзка.
(174)
Както и при проучването относно ПИУПИ от 2010 г., общият DCF за проекта за периода 2012-2030 г. е отрицателен, както е показано на фигура 5. Летището ще започне да генерира положителни парични потоци за пръв път през 2020 г., но дългият инвестиционен период означава, че кумулативният (дисконтиран) паричен поток ще остане отрицателен за прогнозния период.
Фигура 5
Кумулативен (реален) DCF (в PLN) съгласно актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г.
[…]
(175)
Следователно Комисията стига до заключението, че също и въз основа на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. решението на общините Гдиня и Косаково да финансират преобразуването на военното летище Гдиня в гражданско летище не съответства на ПИУПИ, и поради това заключава също, че то предоставя икономическо предимство, което управляващият летището орган не би получил при нормални пазарни условия.
Актуализация от ноември 2013 г.
(176)
Комисията счита също така, че измененията в инвестиционния план, насочени към генериране на допълнителни приходи от продажбата на гориво от летището (без намесата на външен оператор) и предлагане на навигационни услуги, не трябва да се вземат под внимание при извършването на преценка дали инвестицията съответства на ПИУПИ. Полша е потвърдила, че тези възможни допълнителни източници на приходи не са включени в проучването относно ПИУПИ от 2010 г., проучването относно ПИУПИ от 2011 г. или актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г. за летище Гдиня, тъй като нито публичните акционери, нито дружеството са можели да бъдат сигурни към момента на изготвяне на тези проучвания, че ще получат всички разрешения и концесии, необходими за предоставянето на такива услуги. Поради липсата на възможност необходимите разрешения и концесии да бъдат получени към момента на провеждане на проучванията относно ПИУПИ Комисията не може да ги вземе под внимание със задна дата.
Заключение
(177)
Комисията счита, че публичното финансиране, предоставено от общините Гдиня и Косаково на управляващия летището орган, е несъвместимо с ПИУПИ. Поради това Комисията счита, че въпросната мярка предоставя на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd икономическо предимство, което дружеството не би получило при нормални пазарни условия.
5.1.4. Избирателност
(178)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, за да бъде дадена мярка определена като държавна помощ, тя трябва да облагодетелства „определени предприятия или производството на определени стоки“. В конкретния случай Комисията отбелязва, че капиталовите инжекции се отнасят единствено за Gdynia-Kosakowo Airport Ltd. Поради това те се считат за избирателни по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
5.1.5. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията
(179)
Когато предоставена от държава членка помощ укрепва позициите на едно предприятие спрямо други конкурентни предприятия в рамките на вътрешния пазар, се счита, че последните са засегнати от помощта (59). Икономическото предимство, предоставено чрез въпросната мярка, укрепва икономическите позициите на летищния оператор, тъй като летищният оператор ще може да започне своя стопанска дейност, без да извършва присъщите инвестиционни и оперативни разходи.
(180)
Както е посочено в раздел 5.1.1, експлоатацията на дадено летище представлява икономическа дейност. Съществува конкуренция, от една страна, между летищата за привличане на авиокомпании и съответния въздушен трафик (пътнически и товарен) и, от друга страна, между управляващите летищата органи, които могат да се конкурират помежду си да им бъде възложено управлението на дадено летище. Освен това Комисията подчертава, по-специално по отношение на НТП, че летищата, разположени в различни обхвати на обслужване и в различни държави членки, също могат да се конкурират помежду си за привличане на тези авиокомпании. Комисията отбелязва, че летище Гдиня ще обслужва около […] 000 пътници до 2020 г. и до 1 млн. пътници през 2030 г.
(181)
Както е отбелязано в параграф 40 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г., не е възможно да се изключат дори и малки летища от приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС. С оглед на прогнозирания трафик на летище Гдиня и близостта на летището до летище Гданск (намиращо се на разстояние от не повече от около 25 км), Комисията счита, че конкуренцията и търговията между държавите членки могат да бъдат засегнати.
(182)
Въз основа на аргументите, представени в съображения 179-181, предоставеното на управляващия летище Гдиня орган икономическо предимство укрепва позициите му спрямо неговите конкуренти на пазара на доставчици на летищни услуги на Съюза. Поради това разглежданото публично финансиране нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите членки.
5.1.6. Заключение
(183)
С оглед на аргументите, представени в съображения 83-182, Комисията счита, че предоставените на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd капиталовите инжекции представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като финансирането вече е било предоставено на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, Комисията счита също така, че Полша е нарушила забраната, посочена в член 108, параграф 3 от ДФЕС (60).
5.2. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
(184)
Комисията е извършила преценка дали въпросната помощ може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Както е описано по-горе, помощта се състои във финансиране на инвестиционните разходи, свързани със започването на дейността на летище Гдиня, и на оперативните загуби през първите години от експлоатацията на летището (т.е. до 2019 г., включително, както съгласно проучването относно ПИУПИ от 2010 г., така и съгласно проучването относно ПИУПИ от 2012 г.).
(185)
Член 107, параграф 3 от ДФЕС предвижда някои изключения от общото правило, определено в член 107, параграф 1 от ДФЕС, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар. За въпросната помощ може да се направи преценка единствено въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че: „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. В тази връзка Насоките за въздухоплаването от 2005 г. предвиждат рамка за извършване на преценка дали помощи, предоставени на летищни оператори, могат да бъдат счетени за съвместими по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Те посочват определен брой критерии, които Комисията трябва да вземе под внимание.
5.2.1. Инвестиционна помощ
(186)
Държавна помощ за финансиране на летищна инфраструктура е съвместима с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, ако отговаря на условията, предвидени в параграф 61 от Насоките за въздухоплаването от 2005 г.:
i)
изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и др.);
ii)
инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел;
iii)
инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, особено по отношение на използването на съществуващата инфраструктура;
iv)
всички потенциални потребители имат равен и недискриминиращ достъп до нея; и
v)
развитието на търговията не е повлияно в степен, която да противоречи на интереса на Съюза.
(187)
Освен това, за да бъде съвместима с вътрешния пазар, държавната помощ за летища, като всяка друга мярка за държавна помощ, следва да има стимулиращ ефект и да бъде необходима и пропорционална на поставената правомерна цел.
(188)
Полша е на мнение, че публичното финансиране на проекта за преобразуване на аеродрум Гдиня отговаря на всички критерии за инвестиционна помощ, заложени в Насоките за въздухоплаването от 2005 г.
i) Изграждането и експлоатацията на инфраструктурата са в съответствие с ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и др.)
(189)
Комисията отбелязва, че Померания вече е ефективно обслужвана от летище Гданск, което е на разстояние само от около 25 км от планираното ново летище.
(190)
Летище Гданск е разположено непосредствено до околовръстния път на Зоната на трите града, който е част от високоскоростния път S6, заобикалящ Гдиня, Сопот и Гданск, и предоставя на голяма част от жителите на Померания лесен достъп до летището. Дори за жителите на Гдиня изграждането на ново летище, само по себе си, не би довело до значително подобрение на свързаността, тъй като и летище Гдиня, и летище Гданск се намират на разстояние от около 20-25 минути с автомобил от центъра на Гдиня.
(191)
Комисията отбелязва също така, че метрополната железопътна връзка в Зоната на трите града, която понастоящем се изгражда със съфинансиране от структурните фондове на Съюза, ще позволи на гражданите и на Гданск, и на Гдиня да пътуват директно от центъра на своя град до летище Гданск за около 25 минути. Метрополната железница в Зоната на трите града ще предостави също така на хората от други области на Померания директни или индиректни железопътни връзки до летище Гданск.
(192)
Комисията отбелязва също така, че понастоящем летище Гданск има капацитет от 5 млн. пътници годишно, докато реалният пътнически трафик за периода 2010-2013 г. е следният: 2010 г. - 2,2 млн., 2011 г. - 2,5 млн., 2012 г. - 2,9 млн., 2013 г. - 2,8 млн. Комисията отбелязва също така, че в момента летище Гданск се разширява, за да обслужва 7 млн. пътници годишно. Тази инвестиция ще бъде завършена през 2015 г.
(193)
Освен това, съгласно предоставената от Полша прогнозата за трафика за Померания, използвана за изготвянето на актуализацията на проучването относно ПИУПИ от 2012 г., общото търсене в региона ще възлиза на […] пътници годишно […].
Таблица 9
Прогнози за трафика за Померания (в милиони)
2013 г.
2015 г.
2017 г.
2019 г.
2020 г.
2023 г.
2026 г.
2027 г.
2028 г.
2030 г.
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
Комисията отбелязва също така, че съгласно предоставената от Полша информация, генералният план за летище Гданск предвижда допълнително разширяване на летището, за да обслужва над 10 млн. пътници годишно. В зависимост от развитието на трафика в бъдеще може да се вземе решение за разширяване на капацитета на летище Гданск над 7 млн. пътници.
(195)
Според Полша актуализираната прогноза (изготвена през март 2013 г.) показва, че търсенето в обхвата на обслужване се очаква да бъде по-високо от прогнозите за трафика от 2012 г. Според изменените прогнози търсенето в обхвата на обслужване ще бъде 9 млн. пътници през 2030 г. Въпреки това, дори и тази прогноза показва, че летище Гданск, само по себе си, ще бъде в състояние, без извършването на допълнителни инвестиции, да задоволи търсенето в региона най-малко до 2025 г. (въз основа на коригираните прогнози за трафика, посочени в съображение 45).
(196)
Освен това, съгласно предоставената от Полша информация, настоящият капацитет на пистата на летище Гданск възлиза на 40-44 кацания и излитания на час, въпреки че използваният понастоящем капацитет е средно 4,7 кацания и излитания на час.
(197)
Въз основа на предоставената от Полша информация (вж. съображения 192-196 по-горе) Комисията отбелязва, че през следващите години ще бъде използван само 50-60 % от капацитета на летище Гданск. Вследствие на това, дори при бърз ръст на броя на пътниците в Померания, летище Гданск ще е в състояние да задоволи търсенето от страна на авиокомпании и пътници в дългосрочен план.
(198)
Освен това Комисията отбелязва, че летище Гданск предлага повече от 40 национални и международни дестинации (както преки връзки от точка до точка, така и връзки до летищни възли за прикачване като Франкфурт, Мюнхен, Варшава и Копенхаген).
(199)
Както е посочено в съображение 60, Полша твърди, от една страна, че обхватът за разширяване на капацитета на летище Гданск е ограничен поради проектантски и екологични причини. От друга страна, тя твърди също така, че не съществуват никакви ограничения на обхвата за разширяване на капацитета на летище Гданск. Тъй като аргументите относно ограниченията за разширяване на капацитета са противоречиви и необосновани, Комисията счита, че не може да базира своята оценка на тях.
(200)
С оглед на резервния капацитет на летище Гданск, който в дългосрочен план няма да бъде използван напълно, и на плана за допълнително разширяване на капацитета на това летище, ако това е необходимо в дългосрочен план, Комисията не счита, че създаването на друго летище в Померания ще допринесе за развитието на региона. В допълнение към това, Комисията отбелязва, че Померания вече притежава добра свързаност благодарение на летище Гданск и че едно ново летище няма да подобри връзките с този регион.
(201)
Комисията отбелязва също така, че бизнес моделът за летище Гдиня предполага, че то ще се конкурира с летище Гданск за привличане на пътници на пазарите на НТП, чартърните полети и общата авиация. Освен това, създаването на ново летище, което да служи като резервно летище за аварийно кацане, не може да оправдае мащаба на инвестицията на летище Гдиня.
(202)
С оглед на гореизложеното Комисията счита, че инвестицията в летище Гдиня просто ще доведе до дублиране на инфраструктура в региона, което не е в съответствие с ясно определена цел от общ интерес.
ii) Инфраструктурата е необходима и пропорционална на поставената цел
(203)
Както е посочено в съображения 189-202, Комисията счита, че обхватът на обслужване на летище Гдиня е и ще продължи да бъде ефективно осъществяван от летище Гданск. В допълнение към това двете летища ще следват сходен бизнес модел и ще се насочат предимно към полети на НТП и чартърни полети.
(204)
Отчитайки липсата на ясно формулирана цел от общ интерес, Комисията счита, че инфраструктурата не може да бъде счетена за необходима или пропорционална на цел от общ интерес (вж. също съображение 202 по-горе).
iii) Средносрочните перспективи за използване на инфраструктурата са задоволителни, по-специално по отношение на използването на съществуваща инфраструктура
(205)
Както е посочено в точка i), летище Гдиня се намира само на 25 км от съществуващото летище Гданск и двете летища имат един и същ обхват на обслужване и сходен бизнес модел.
(206)
Понастоящем летище Гданск използва по-малко от 60 % от своя капацитет. Като се вземат под внимание извършваните в момента инвестиции, летище Гданск е в състояние, само по себе си, да задоволи търсенето в региона най-малко до 2025-2028 г., в зависимост от използваните прогнози, и неговото по-нататъшно разширяване е осъществимо.
(207)
Комисията отбелязва също така, че бизнес планът за летище Гдиня показва, че летището би генерирало около [80-90] % от своите приходи от обслужване на нискотарифни и чартърни превозвачи. Това означава, че то вероятно ще се насочи предимно към пазарите, представляващи основната дейност на летище Гданск.
(208)
В този контекст Комисията отбелязва също така, че Полша не е предоставила никакво доказателство за възможно сътрудничество между двете летища.
(209)
Плановете за генериране на приходи от други авиационни и неавиационни дейности (производство и услуги) също не биха били достатъчни, сами по себе си, за да се покрият високите оперативни разходи, свързани с експлоатацията на летище Гдиня.
(210)
Поради това Комисията счита, че летище Гдиня не предлага задоволителни средносрочни перспективи за използване.
iv) Всички потенциални потребители на инфраструктурата имат достъп до нея при равни и недискриминационни условия
(211)
Полша е потвърдила, че всички потенциални потребители ще имат достъп до летищната инфраструктура при равни и недискриминационни условия, без каквато и да е икономически необоснована дискриминация.
v) Развитието на търговията не е засегнато до степен, която противоречи на общия интерес
(212)
Комисията отбелязва, че Полша не е предоставила никакво доказателство, че летищата Гдиня и Гданск ще сформират център за авиационно сътрудничество. Логиката сочи, че двете летища на практика ще трябва да се конкурират за привличане по същество на едни и същи пътници.
(213)
В допълнение Комисията отбелязва, че бизнес планът на летище Гдиня (според който около [80-90] % от приходите се генерират от нискотарифни и чартърни полети) и мащабът на инвестицията (напр. терминал с капацитет от 0,5 млн. пътници годишно, който допълнително ще се разширява в бъдеще) не подкрепят твърдението, че летище Гдиня ще се насочи предимно към трафик в рамките на общата авиация и ще предоставя единствено или предимно услуги на сектора на общата авиация.
(214)
С оглед на гореизложеното и на факта, че двете летища ще се насочат предимно към НТП и чартърни полети, Комисията счита, че помощта е ориентирана към летище, което пряко ще се конкурира с друго летище в същия обхват на обслужване, без да съществува никакво търсене на летищни услуги, което да не може да бъде задоволено от съществуващото летище.
(215)
Поради това Комисията счита, че въпросната помощ би засегнала търговията до степен, която противоречи на общия интерес. Това заключение се потвърждава от липсата на цел от общ интерес, която да бъде постигната чрез помощта.
vi) Необходимост от помощ и стимулиращ ефект
(216)
Въз основа на предоставената от Полша информация Комисията счита, че инвестиционните разходи могат да бъдат по-ниски от тези за изграждането на други сравними регионални летища в Полша. Това се дължи предимно на използването на съществуващата инфраструктура на военното летище. Освен това Полша заявява, че без помощта инвестицията не би била предприета от управляващия летището орган.
(217)
Комисията отбелязва също така, че дългият период, необходим за достигане на прага на рентабилност за този вид инвестиция, означава, че би било необходимо публично финансиране с цел промяна на поведението на получателя, така че той да осъществи инвестицията. Освен това, поради факта, че очакваната рентабилност на инвестиционния проект не може да бъде установена (вж. съображение 177) и един инвеститор в условията на пазарна икономика не би осъществил такъв проект, наистина има вероятност помощта да влияе върху поведението на управляващия летището орган.
(218)
Въпреки това, при липсата на ясно определена цел от общ интерес, Комисията заключава, че помощта не може да бъде счетена за необходима и пропорционална на тази цел.
(219)
Поради това Комисията счита, че инвестиционната помощ от Гдиня и Косаково в полза на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd не съответства на изискванията на Насоките за въздухоплаването от 2005 г. и не може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар.
5.2.2. Оперативна помощ
(220)
Комисията изразява становището, че финансирането на оперативните загуби на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd представлява оперативна помощ, намаляваща текущите разходи на летищния оператор. Съгласно съдебната практика на Съда такава оперативна помощ е по принцип несъвместима с вътрешния пазар. Както е посочено в Насоките за въздухоплаването от 2005 г., оперативната помощ, предоставена на летища, може да бъде обявена за съвместима само при изключителни обстоятелства и съгласно строги условия в необлагодетелствани региони.
(221)
Комисията отбелязва, че летище Гдиня се намира в необлагодетелстван регион, за който се прилага дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, което означава, че Комисията трябва да прецени дали въпросната оперативна помощ може да бъде счетена за съвместима по силата на НРП.
(222)
Според параграф 76 от НРП в региони, за които се прилага дерогация съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, може да бъде предоставяна оперативна помощ, ако са изпълнени следните кумулативни критерии: i) тя е обоснована по отношение на приноса ѝ за регионалното развитие и характера ѝ и ii) тя е пропорционална по степен на проблемите, които цели да облекчи.
(223)
Полша счита, че оперативната помощ е съвместима с параграф 76 от НРП (вж. съображения 77-79).
(224)
Тъй като Померания вече се обслужва от летище Гданск и новото летище няма да подобри връзките с този регион, Комисията не може да стигне до заключението, че помощта ще допринесе за регионалното развитие.
(225)
Поради това Комисията счита, че оперативната помощ не може да бъде считана за пропорционална на проблемите, които цели да облекчи, тъй като Померания явно не изпитва проблеми по отношение на свързаността.
(226)
Освен това Комисията счита, че оперативната помощ - предмет на оценката, е била предоставена за финансиране на предварително определена група от разходи. Въпреки това, с оглед на проведените от Комисията оценки на бизнес плана за летище Гдиня и на размера на прогнозираните приходи и разходи, представени в раздел 5.1.3, не може да се направи заключението, че помощта ще бъде ограничена до необходимия минимум, предоставена на временна основа и прогресивно намаляваща. По-специално, вземайки под внимание несигурността относно очакваната рентабилност на летищния оператор (вж. раздела относно съществуването на помощ), временният характер и прогресивното намаляване на помощта не могат да бъдат гарантирани.
(227)
При всички случаи Комисията счита, че предоставянето на оперативна помощ с цел осигуряване изпълнението на инвестиционен проект, който се възползва от несъвместима инвестиционна помощ, е по същество несъвместимо с вътрешния пазар.
(228)
Поради това Комисията счита, че оперативната помощ, предоставена от Гдиня и Косаково в полза на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, не отговаря на критериите, заложени в НРП.
5.2.3. Заключение относно съвместимостта
(229)
Следователно Комисията стига до заключението, че държавната помощ, предоставена на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, е несъвместима с вътрешния пазар.
(230)
Комисията не е установила друга разпоредба относно съвместимостта с вътрешния пазар, въз основа на която въпросната помощ може да бъде счетена за съвместима с Договора. Полша също не се е позовала на разпоредба относно съвместимостта с вътрешния пазар или изтъкнала съществени аргументи, които биха позволили на Комисията да счете тази помощ за съвместима.
(231)
Инвестиционната и оперативната помощ, която Полша е предоставила или възнамерява да предостави на Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, е несъвместима с вътрешния пазар. Полша е предоставила неправомерно помощта в нарушение на разпоредбите на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
6. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(232)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на ЕО, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава членка трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с вътрешния пазар (61). Освен това Съдът последователно постановява, че задължението на дадена държава да забрани помощ, която се счита от Комисията за несъвместима с вътрешния пазар, е предназначено да възстанови съществуващото преди това положение (62). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, след като получателят е изплатил сумите, предоставени посредством неправомерна помощ, като така се е отказал от предимството, което е имал пред своите конкуренти на пазара, и положението, съществувало преди предоставянето на помощта, е възстановено (63).
(233)
В съответствие с тази съдебна практика член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (64) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(234)
С оглед на това посочената по-горе държавна помощ трябва да бъде възстановена на полските органи, доколкото същата е изплатена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавната помощ, неправомерно отпусната от Полша в периода между 28 август 2007 г. и 17 юни 2013 г., в нарушение на разпоредбите на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз, в полза на Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. посредством капиталови инжекции в размер на 91 714 000 PLN, е несъвместима с вътрешния пазар.
2. Държавната помощ, която Полша планира да предостави на Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. след 17 юни 2013 г. за преобразуването на военното летище Гдиня-Косаково в гражданско летище, е несъвместима с вътрешния пазар. Поради това държавната помощ не може да бъде приведена в действие.
Член 2
1. Полша възстановява посочената в член 1, параграф 1 помощ от получателя.
2. Върху подлежащите на възстановяване суми се начислява лихва от датите, посочени във втората алинея, до фактическото им възстановяване.
Датите, на които подлежащите на възстановяване суми са предоставени на разположение на получателя, са следните:
а)
28 август 2007 г. за сума от 50 000 PLN;
б)
4 март 2008 г. за сума от 200 000 PLN;
в)
11 септември 2008 г. за сума от 500 000 PLN;
г)
28 юли 2009 г. за сума от 1 345 000 PLN;
д)
8 декември 2010 г. за сума от 4 361 000 PLN;
е)
8 юли 2011 г. за сума от 25 970 000 PLN;
ж)
1 септември 2011 г. за сума от 1 779 000 PLN;
з)
25 април 2012 г. за сума от 31 009 000 PLN;
и)
27 май 2013 г. за сума от 6 469 000 PLN;
й)
17 юни 2013 г. за сума от 20 031 000 PLN.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (65).
4. Полша отменя всички неизплатени до момента плащания по помощта, посочена в член 1, параграф 2, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграф 1, е незабавно и ефективно.
2. Полша прави необходимото настоящото решение да бъде изпълнено в срок от четири месеца след датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Полша представя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови;
б)
подробно описание на предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е разпоредено да възстанови помощта.
2. Полша информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети в изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграф 1. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация относно предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Тя предоставя също така подробна информация за размера на помощта и лихвата, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 11 февруари 2014 година.
COMMISSION DECISION
of 11 February 2014
on the measure SA.35388 (13/C) (ex 13/NN and ex 12/N) - Poland - Setting up the Gdynia-Kosakowo Airport
(notified under document C(2014) 759)
(Only the Polish text is authentic)
(Text with EEA relevance)
(2014/883/EU)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision(s) cited above (1),
Whereas:
1. PROCEDURE
(1)
By letter dated 7 September 2012 Poland notified to the Commission, for reasons of legal certainty, the planned financing of the conversion of a military airport into a civil aviation airport near Gdynia in the north of Poland. The measure was registered under the State aid case number SA.35388.
(2)
By letters dated 7 November 2012 and 6 February 2013, the Commission requested further information on the notified measure. On 7 December 2012 and 15 March 2013, Poland submitted additional information. A meeting between the Commission and Poland took place on 17 April 2013. During this meeting, Poland confirmed that the notified financing was already irrevocably granted.
(3)
By letter dated 15 May 2013, the Commission informed Poland that it will transfer the case in a not notified case register (NN case), because the major part of the financing notified to the Commission was already irrevocable granted. By letter dated 16 May 2013, Poland submitted further information.
(4)
By letter dated 10 July 2013, the Commission informed Poland of its decision to initiate the procedure provided for in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) (2) (hereinafter: ‘opening decision’) in respect to the financing granted to Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o. (hereinafter: Gdynia-Kosakowo Airport Ltd) by the city of Gdynia (hereinafter: ‘Gdynia’) and the municipality of Kosakowo (hereinafter: ‘Kosakowo’). Poland provided its comments on the opening decision on 6 August 2013.
(5)
The Commission’s decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union (3). The Commission invited interested parties to submit their comments on the measure in question within one month of the publication date.
(6)
The Commission did not receive any comments from interested parties. Poland was informed about this by letter dated 9 October 2013.
(7)
By letter dated 30 October 2013, the Commission requested further information. Poland provided additional information by letters dated 4 November 2013 and 15 November 2013. A meeting between the Commission and Poland took place on 26 November 2013. Poland provided further information by letters of 3 December 2013 and 2 January 2014.
2. DESCRIPTION OF THE MEASURES AND GROUNDS FOR INITIATING THE PROCEDURE
2.1. BACKGROUND TO THE INVESTIGATION
(8)
The case concerns the financing of a new civil aviation airport located in the Pomeranian Region (Pomorskie Voivodship), on the border of Gdynia and Kosakowo, 25 kilometres away from Gdansk airport (4). The new airport is owned and will be operated by Gdynia-Kosakowo Airport Ltd (hereinafter also ‘the airport manager’ or ‘Gdynia airport’). The airport manager is fully publicly owned by Gdynia and Kosakowo.
(9)
The objective of the investment project is to create a second airport for the Pomeranian Region based on the infrastructure of the military airport located in Kosakowo (5). The new airport should serve mainly general aviation traffic (e. g. private jets, gliders/light-sport aircrafts), low cost carriers (hereinafter: ‘LCC’) and charters. At the time of notification it was expected that the airport would start its activities at the beginning of 2014. Based on a PricewaterhouseCoopers’ (hereinafter: ‘PWC’) report of 2012, the passenger traffic during the first years of operations was expected to be as follows: around […] in 2014, […] in 2017, […] in 2020 and at around […] in 2028.
(10)
The origin of the project can be dated back to April 2005 when various regional authorities, the Ministry of National Defence, the Ministry of Transport and Gdansk airport (6) signed a letter of intent to create a new airport for the Pomeranian Region based on the infrastructure of the existing military airport located in Kosakowo. In July 2007, the local authorities of Gdynia and Kosakowo founded a company called ‘Gdynia-Kosakowo Airport Ltd’. In December 2009, Gdynia and Kosakowo obtained an agreement from the Ministry of Transport that Gdynia-Kosakowo Airport Ltd would be further responsible for the new airport. Based on this agreement, Poland handed over, by the agreement of 9 September 2010, for a period of 30 years the land of 254 hectare, on which the military airport is located, to Kosakowo, which then leased it for the same period to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd.
The investment project
(11)
Because the existing Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) airfield was initially used exclusively for military purposes, the airport manager of the new airport is to be able to use the existing infrastructure (such as a runway of 2 500 meters, taxiways, an apron, navigation equipment etc.). The total investment costs, which are linked to the conversion project, are estimated at PLN 164,9 million (EUR 41,2 million (7)) in nominal terms and PLN 148,4 (EUR 37,1 million) in real terms. The table below provides an overview of the gradual development of the airport, which is divided into four phases. According to Poland, the total investment costs include also investments with regard to tasks falling within public policy remit (8), which amount to around PLN […] million (EUR […] million) in total (for all four phases).
Table 1
Total nominal investment costs of Gdynia-Kosakowo airport in 2007-2030
The investment project
Costs in PLN
Costs in EUR
Phase I: 2007 - 2011
[…]
[…]
Preparatory works (e. g. cleaning of the side, removal of old buildings and trees) and feasibility studies, planning
Phase II: 2012 - 2013
[…]
[…]
-
Terminal (to be ready in June 2013 and initially used for GA)
-
Building for the airport administration and the fire brigade
-
Renovation of the apron,
-
Energy infrastructure, navigation lights and airport fence
-
Airport maintenance and security equipment
-
Adjustment of the navigation equipment
-
Access roads, petrol station and car park
Phase III: 2014 - 2019
[…]
[…]
-
Investments necessary to serve bigger airplanes (e. g. Boeing 737 or Airbus A320), such as taxiway extension, apron and airport equipment
-
Other passenger service oriented investments (e. g. car park extension)
Phase IV: 2020 - 2030
[…]
[…]
-
Expansion of the Terminal
-
Extension of the aiport administration and fire brigade building
-
Extension of aprons, taxiways and car parks
Total investment costs
164,90
41,02
Source:
information provided by Poland.
The financing of the investment project
(12)
The investment project is being financed through capital injections by the public shareholders (i.e. Gdynia and Kosakowo). The capital injections are intended to cover both the investment costs and the operating costs of the airport at the beginning of its operation (i.e. until 2019, including). The public shareholders expect that as from 2020 the airport manager will be profitable and able to finance all its activities from its revenues.
(13)
Until the time of notifying the project to the Commission (i.e. 7 September 2012), the public shareholders of Gdynia airport had agreed to contribute to the investment project and the losses of the airport in the first years of its operation, about PLN 207,48 million (9) (around EUR 51,87 million) in total. Gdynia would provide cash contributions amounting to PLN 142,48 million (around EUR 35,62 million) in years 2007-2019. Kosakowo provided a cash contribution of PLN 0,1 million (EUR 25 000) when the company was founded. In years 2011 - 2040 Kosakowo would contribute also with non-cash contributions amounting to PLN 64,9 million (around EUR 16,2 million) by converting a part of the annual land rent (being a liability of Gdynia airport towards Kosakowo) into shares of the airport (see Table 2 below).
Table 2
Financing of the investment project through capital increases
PLN Million
EUR Million
Before 18 June 2012
Cash capital injections of Gdynia
60,73
15,18
Cash capital injection of Kosakowo
0,10
0,03
Dept to equity swap of Kosakowo
3,98
1,00
Total contributions before 18 June 2012
64,81
16,20
Foreseen after 18 June 2012
Cash capital injections of Gdynia:
81,75
20,44
of which:
in 2013
29,90
7,48
in 2015
[…]
[…]
in 2016
[…]
[…]
in 2017
[…]
[…]
in 2018
[…]
[…]
in 2019
[…]
[…]
Dept to equity swap of Kosakowo:
60,92
15,23
of which:
in 2013-2039 (27*PLN […])
[…]
[…]
in 2040
[…]
[…]
Total contributions foreseen after 18 June 2012
142,67
35,67
Total foreseen capital of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd
207,48
51,87
Source:
based on information provided by Poland.
2.2. GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE AND THE INITIAL ASSESSMENT
(14)
The opening decision, raised the following questions:
-
First, whether the public funding of the investment project is in line with the Market Economy Investor Principle (hereinafter: MEIP), in particular with regard to (i) the application of the MEIP in time, the methodology to apply the MEIP and (ii) whether the MEIP analysis carried out by the Polish authorities leading to a positive Net Present Value (hereinafter: ‘NPV’) (10) is based on realistic and reliable assumptions;
-
Second, whether operating and investment aid to Gdynia airport can be found compatible.
Application of the MEIP
(15)
As regards the first question, the Commission expressed doubts as to whether the MEIP study conducted in 2012, i.e. after the irrevocable decision to finance the conversion of the airport was taken by the public shareholders, can be used in order to assess the existence of State aid. Consequently, the Commission had doubts whether the counterfactual scenario, defined as discontinuing the investment as of 2012, was appropriate.
(16)
Given the fact that Gdynia airport is to pursue a similar business model (with the focus on LCC, charters and general aviation) as the existing Gdansk airport which still has spare capacity and further expansion plans and which is located only 25 kilometers away, the Commission expressed doubts whether the forecasted revenue of Gdynia airport was based on realistic assumptions, in particular with regard to the level of airport charges and the level of expected passenger traffic. In particular, the Commission noted that the business plan for Gdynia airport foresaw higher passenger charges than applied, after the deduction of discounts/rebates, at Gdansk airport and other comparable regional airports in Poland.
(17)
The Commission also expressed doubts whether the business plan took into account all planned incentives (such as marketing support, rebates, or any other route development incentives etc.) envisaged to be granted directly by Gdynia airport or by its shareholders or other regional authorities to attract airlines to establish new routes from the airport.
(18)
Since the growth rate of an undertaking is generally not higher than that of the economy in which it operates (i.e. in terms of GDP growth), the Commission expressed doubts whether the growth rate of the turnover used for the calculation of the Terminal Value (11), equal to […], is appropriate. This doubt directly affects the assessment of the profitability of the investment project since the equity value of the new airport turns only positive because of the Terminal Value of the project as of 2040 (indeed, the cumulative discounted cash flow is negative over the projection period of 2010-2040).
(19)
Consequently, the Commission considered that the public funding of the investment project provides a selective economic advantage to the airport manager of Gdynia airport. The public funding is also granted from state resources and is imputable to the State. Moreover, it distorts or threatens to distort competition and trade between Member States. As all the cumulative criteria for notion of aid were met, the Commission considered that the public funding constituted State aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
Compatibility of the aid
(20)
As regards the second question, the Commission expressed doubts whether both the investment and the operating aid to Gdynia airport could be found compatible with the internal market.
(21)
As to the investment aid, the Commission had doubts whether all of the compatibility criteria for the investment aid to airports, set out in the 2005 Aviation Guidelines (12), were satisfied. In particular, the Commission had doubts whether the investment at stake meets a clearly defined objective of common interest, the infrastructure is necessary and proportional and has satisfactory medium-term prospects for use. Moreover, the Commission had doubts whether the impact on the development of trade is not contrary to the common interest.
(22)
As to the operating aid in the form of financing operating losses of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd during its first years of operation, the Commission expressed doubts whether such aid could qualify for the derogation set out in article 107(3)(a) of the TFEU. In particular, the Commission expressed doubts whether the operating aid at stake could be considered compatible under the Guidelines on national regional aid for 2007-2013 (13) (hereinafter: ‘RAG’).
3. COMMENTS FROM POLAND
3.1. APPLICATION OF THE MEIP AND THE EXISTENCE OF AID
(23)
Poland maintains its position that the public funding of the investments into Gdynia airport is in line with the MEIP, and thus does not constitute State aid. In this connection, Poland refers to the MEIP studies conducted for the investment in years 2010 - 2012. Poland states that all MEIP studies resulted in a positive Net Present Value as well as in an Internal Rate of Return (14) (hereinafter: ‘IRR’) higher than the costs of capital.
3.1.1. The decision making process and the methodological correctness of MEIP study
(24)
Poland clarifies that discussions and works on the conversion of the military airport in Gdynia/Kosakowo into a civil aviation airport commenced already in 2005, at that point in time together with other partners (such as Gdansk airport). Poland clarifies further that in 2007, Gdynia and Kosakowo established the company, Gdynia-Kosakowo Airport Ltd, which is being responsible for the investment from that point in time.
(25)
During the proceedings, Poland submitted three MEIP studies that were undertaken by PWC. The first MEIP study was performed in July 2010 (dated 16 July 2010, hereafter: the ‘2010 MEIP study’). Two further updates by PWC were undertaken in May 2011 (dated 13 May 2011, hereinafter: ‘2011 MEIP update’ or ‘2011 MEIP study’) and in July 2012 (dated 13 July 2012, hereinafter, the later study will be referred to as the ‘2012 MEIP update’ or ‘2012 MEIP study’). These updates incorporate new projections for passenger traffic, modifications of the scope of the project, modifications in the investment figures as well as changes in the methodology and the basic inputs into the NPV calculations (such as the beta and the discount rate). In November 2013, Poland further submitted that new sources of revenue would enhance the NPV of the project (i.e. the sale of fuel and providing navigation services). At the time of adopting the opening decision, Poland had only submitted the 2012 MEIP update.
(26)
Poland also clarifies the time schedule of the investment project of Gdynia and Kosakowo in Gdynia airport. In this respect Poland stresses that the investment process can be divided into two project stages:
(i) First stage (2007-2009) related to the preparatory works and feasibility studies to set up the new airport (this relates to Phase I as described in Table 1)
(27)
Poland clarifies that during the first stage, the company established by Gdynia and Kosakowo was realising preparatory tasks (e.g. preparation of a master plan for the investment, documents necessary to obtain the status of an airport operator, a report on the environmental impact of the investment, project documentations, etc.).
(28)
Poland is of the opinion that in the first stage there were not important capital investments and the public funding granted to the airport manager was in line with the de minimis aid rules (15). Poland states that until 26 June 2009, the total capital injections into the company amounted to PLN 1, 691 million (about EUR 423 000).
(ii) Second stage (from 2010 onwards) concerned the actual conversion of the airport (this relates to Phase II to IV as described in Table 1)
(29)
Poland clarifies further that the first, preparatory phase was finalised in 2010 when both the Master Plan (16) as well as the first 2010 MEIP Study for Gdynia airport were finalised. Poland points out that since the 2010 MEIP study showed that the investment of the two local authorities would be carried out at market terms (i.e. it would not represent State aid), the shareholders increased the company’s share capital to PLN 6,05 million (around EUR 1,5 million).
(30)
The 2010 MEIP study calculated an NPV of the investment project in question based on the Free Cash Flow to the Firm methodology (‘FCFF’) (17). This NPV calculation is predicated on the fact that all the capital injections foreseen in the investment plan would be undertaken to implement the investment project (18). This valuation methodology calculates, during a projection period, the cash flow available to all holders of capital in the firm (stockholders as well as bond holders). The cash flow projections are then discounted by the weighted average cost of capital (‘WACC’) (19) to provide the Discounted Cash Flow (DCF) of the firm during the projection period. Then, a terminal value is calculated using the perpetuity growth method (which assumes a stable growth path based on the FCFF of the last projection period). The NPV is based on the sum of the DCF for the projection period and the terminal value. In this case, the 2010 MEIP study provided cash flow estimates for the period 2010-2040 using a WACC of […] % (20). With these inputs, the analysis finds a DCF of minus PLN […] million (EUR […] million) for the period 2010-2040 and a (discounted) terminal value of about PLN […] million (EUR […] million) (21). Hence, the NPV of the overall project is estimated at PLN […] million (or EUR […] million).
(31)
Figure 1 depicts the expected cumulative discounted cash flow for the projection period of 2010-2040 as calculated in the 2010 MEIP study.
Figure 1
Cumulative (real) DCF (in PLN)
[…]
(32)
Poland explains that on 29 July 2010, the equity (own capital) of the company was increased to PLN 6,052 million (around EUR 1,5 million). Poland explains further that at the same time, despite the MEIP study showing that the investment does not constitute State aid, the shareholders started to prepare a notification to the Commission that was to be submitted for reasons of legal certainty only.
(33)
Poland clarifies further that in May 2011, a new MEIP study was conducted. Poland informs that this MEIP study was an update of the 2010 MEIP study that was conducted due to progressive preparations and more precise data available on the investment plan, its agenda and financing. Poland clarifies that during the period between the preparation of the 2010 MEIP study and the 2011 MEIP study:
-
The shareholders signed, on 11 March 2011, an agreement that set up the financing conditions for the investment, concerning the start-up of a civil aviation airport. In this shareholder agreement Gdynia committed to inject in total PLN 59 million between 2011 and 2013. At the same time, Kosakowo committed to provide non-cash contributions by means of a debt-to-equity swap (as described in Table 2) in years 2011 to 2040.
-
Also on 11 March 2011, the land lease contract was concluded by the company responsible for setting up Gdynia airport and Kosakowo (it allowed to precise the scope of property leased, the conditions for payment of the rent, tax issues, etc.)
-
The investment costs included in the investment plan were specified and updated.
(34)
Poland explains that the 2011 MEIP study resulted also in a positive NPV. Poland explains further that the public shareholders of the airport manager conducted on this basis the subsequent capital injections. Poland points out that in July 2011 the equity (own capital) of the company was increased to PLN 33,801 million (EUR 8,45 million) and in April 2013 to PLN 64,810 million (EUR 16,20 million).
(35)
In the 2011 MEIP study, the DCF was calculated on the basis of the DCF for the projection period of 2011-2040. The updated DCF was equal to PLN (-[…]) million (EUR - […] million), suggesting larger losses while the terminal value was decreased to PLN […] million (around EUR […] million). Hence, the NPV was reduced to PLN […] million (or less than EUR […] million). The WACC was reduced to […] % (22) and the stable growth rate for the terminal value calculation was decreased from […] % to […] %.
(36)
Poland informs that in view of a new macroeconomic situation (the financial crisis and the economic slowdown) the project was re-assessed in 2012, this resulted in a new MEIP study (i.e. the 2012 MEIP study). Poland explains that in comparison with the previous MEIP studies, the assumptions for the 2012 MEIP study were modified as follows:
-
The forecasted passenger traffic for Gdynia airport was reduced;
-
The scope of the investment was reduced, what led to the reduction of the investment costs by PLN […] million (EUR […] million);
-
The idea of building a main terminal (together with related development of road infrastructure and car park) was abandoned, instead it was decided to expand the capacity of the general aviation terminal by […] in the second investment phase;
-
After market verifications, the investment costs related to the security area had to be increased by PLN […] million (EUR […] million),
-
The reduction of the scope of investment resulted in a shorter payback period for the investment (in nominal terms, by […] years from […] years to […] years).
(37)
Poland also clarifies that in comparison to the previous MEIP studies the methodology of the 2012 MEIP study was also modified:
-
To better reflect the structure of financing and the cost of debt servicing, the Free Cash Flow to the Firm (hereinafter: ‘FCFF’) discounted cash flow method was replaced by the Free Cash Flow to Equity (hereinafter: ‘FCFE’) method (23).
-
Following the financial (securities) market changes, risk free interest rate and the Beta factor were updated. Moreover, companies from outside Europe were eliminated from the comparative analyses. This resulted in a new discount rate.
-
The discount rate for calculating the NPV was set up based on the analysis of comparable companies, covering both airport companies and companies providing airport services (financial of which results are strongly correlated with the performance of airport companies) (24).
-
It was assumed that the project would be financed first by shareholders’ resources and then from external sources (working capital loans) as well as from operating revenues.
(38)
In the 2012 MEIP study, the DCF was calculated on the basis of the DCF for the projection period of 2012-2030 (i.e. compared with the previous study, the projection period was reduced by 10 years). The updated DCF was equal to PLN (-[…] million) (around EUR (-[…]) million) while the terminal value was significantly increased to PLN […] million (EUR […] million). The capitalised value of investments already made (PLN […] million) was further deducted. Hence, the 2012 update of the NPV was equal to PLN […] million (or EUR […] million). In order to calculate the NPV, the cost of equity of […] % was used (25) and the stable growth rate for the terminal value calculation was further decreased from […] % to […] %.
(39)
Poland points out that the results of the 2012 MEIP study remained still positive and let to further capital injections by the shareholders. Poland clarified that by April 2013, the capital of the company had been increased to PLN 91,310 million (EUR 22,8 million) and did not change further in 2013, as summarised in the Table 3.
Table 3
Overview of the capital increases by Gdynia and Kosakowo into the airport manager of Gdynia airport
Date of decision on entry in the National Court Register
Date of resolution on capital increase
Name of shareholder
Subject-matter of the resolution
Value of shares
Share capital
Cumulative share in the total capital increases done up to the end of 2013
(PLN million)
(PLN million)
28.8.2007
23.7.2007
Gdynia
creation of new shares
0,030
0,030
0,03 %
28.8.2007
23.7.2007
Kosakowo
creation of new shares
0,020
0,050
0,05 %
4.3.2008
6.12.2007
Gdynia
creation of new shares
0,120
0,170
0,19 %
4.3.2008
6.12.2007
Kosakowo
creation of new shares
0,080
0,250
0,27 %
11.9.2008
21.7.2008
Gdynia
creation of new shares
0,500
0,750
0,82 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
404 shares owned by Gdynia Municipality were cancelled without consideration to the shareholder
-0,404
0,346
0,38 %
28.7.2009
26.6.2009
Gdynia
creation of new shares
1,345
1,691
1,85 %
8.12.2010
29.7.2010
Gdynia
creation of new shares
4,361
6,052
6,63 %
8.7.2011
7.6.2011
Gdynia
creation of new shares
25,970
32,022
35,07 %
1.9.2011
26.7.2011
Kosakowo
creation of new shares
1,779
33,801
37,02 %
25.4.2012
5.4.2012
Gdynia
creation of new shares
28,809
62,610
68,57 %
25.4.2012
5.4.2012
Kosakowo
creation of new shares
2,200
64,810
70,98 %
27.5.2013
8.4.2013
Gdynia
creation of new shares
4,269
69,079
75,65 %
27.5.2013
8.4.2013
Kosakowo
creation of new shares
2,200
71,279
78,06 %
17.6.2013
25.4.2013
Gdynia
creation of new shares
20,031
91,310
100,00 %
Source:
information provided by Poland.
(40)
Poland summarises that while local authorities took preliminary steps to set up Gdynia airport as early as 2005, the project took its shape only with the preparation of the Master plan and the first MEIP study, i.e. in 2010. Poland clarifies further that the project was then substantially revised from its original assumptions as a result of changes in external circumstances. Poland argues that the final decision of public shareholders on the implementation and final shape of the project was made in 2012. Poland also stresses that each of the three versions of the MEIP study confirmed the project’s viability and demonstrated that a market economy investor would had carried out the project.
(41)
On the counterfactual scenario, Poland argues that according to the national law, Kosakowo could use the land, on which Gdynia airport is located only to set up a new civil aviation airport. In this respect, Poland clarifies that with this restriction, the land of airport was leased to Kosakowo for a period of 30 years. Poland clarifies further that the rental agreement obliges Kosakowo to lease the land only to an entity responsible for setting up and/or operating a civil aviation airport. According to Poland, the land could have been taken over by the State, if Kosakowo had not leased the land to set up a civil aviation airport within 6 months, or the land was used for other purposes, or the airport had not started its activities within 3 years. The scenario where the land of Gdynia airport is used/leased for other than aviation purposes was not possible and therefore could not be used to establish a counterfactual scenario.
3.1.2. Reliability of the key assumptions for the 2012 MEIP
Traffic projections and revenue forecast
(42)
Poland explains that the planned airport charges were based on publicly available tariffs of other airports in such a manner so as not to disrupt the existing market while ensuring an appropriate level of the project’s profitability based on the projected passenger traffic volume. According to Poland, the charges do not differ significantly from standard tariffs charged by small airports. In particular two newly opened regional airports, the Modlin airport and the Lublin airport have standard airport charges that are similar to those projected in the MEIP study for Gdynia airport.
(43)
In reply to the Commission’s comment that the charges foreseen for Gdynia airport (PLN 25 (EUR 5,25) in the first 2 years and then PLN 40 (EUR 10) per departing passenger) are higher than applied, discounted charges at Gdansk airport (PLN 24 (EUR 5) per departing passenger by an aircraft of LCC type if an international route is served at least 2 times per week; for a domestic route the charge would be PLN 12,5 (EUR 3,1)), Poland notes that the level of charges in the business plan is averaged for the whole forecast period (2014-2030) and takes into account the fact that in the long-period term charges at Gdansk airport will have to increase following improved standard of service at that airport.
(44)
Moreover, Poland points out that due to the project’s profit margin, revised (slightly higher) air traffic forecast and possible sharing of some operational costs with the military, Gdynia airport should be able to maintain reduced passenger charges over a longer period (the reduced charges could be applied until the end of 2021) while maintaining a positive NPV for the public shareholders.
(45)
Poland also argues that the updated (in March 2013) traffic forecast for the Pomeranian Region foresees higher traffic than that applied in the 2012 MEIP study. According to the latest figures, the traffic at Gdynia airport in 2030 would be 1 149 978 instead of 1 083 746. For the whole Pomeranian Region the increase for 2030 is foreseen from 7,8 to 9 million passengers.
(46)
In the view of Poland, these figures confirm that it is viable for Gdansk airport and Gdynia airport to coexist and operate jointly on the Pomeranian market. Even if Gdansk airport is expanded to reach the planned capacity of 7 million passengers, the development of the aviation market in the Pomeranian Region leaves, according to Poland, room for an additional small regional airport (with a capacity of 1 million) whose offer of services would be complementary to that of Gdansk airport.
Table 4
Comparison of 2012 MEIP study’s traffic projections and the updated traffic projections (March 2013) for Gdynia airport
Year
Commercial traffic
Commercial traffic
General aviation
Passengers (in thousands)
Aircraft operations
Aircraft operations
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
2012 MEIP study forecast
Updated forecast
Total
Total
Total
Total
Total
Total
2009
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2010
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2011
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2012
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2013
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2014
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2015
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2016
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2017
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2018
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2019
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2020
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2021
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2022
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2023
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2024
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2025
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2026
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2027
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2028
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2029
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
2030
1 083 746
1 149 978
[…]
[…]
[…]
[…]
Source:
information provided by Poland.
Operating costs (incentives to the airlines, costs related to the military operations of the airport)
(47)
Poland explains that the MEIP study takes into account the airport’s marketing and promotional measures in estimating:
(i)
operating costs, such costs being estimated on the basis of available financial statements of all major Polish airports,
(ii)
other costs by type, which are projected for Gdynia Airport at a conservatively high level, also taking into account the corresponding costs in other airports.
(48)
Poland also clarifies that the MEIP study assumed that entire operating cost would be borne by the investor and does not take into account any sharing of operating costs with the military user of the airport. Poland states that it is assumed that the operating costs of shared infrastructure will be shared […] to the number of civil and military flight operations. Poland clarifies further that the costs of renovation and repairs will be […]. Poland stresses that the adoption of rules on shared use of the airport (not yet formally agreed with the military user of the airport) will lead to a minimum reduction of […] in costs related to third party services and payroll. According to Poland, inclusion of this factor in the MEIP studies would result in a higher projected profitability of the project.
Long term growth rate
(49)
Poland explains that the growth rate of […] % adopted in the MEIP study refers to the terminal value in nominal terms.
(50)
Poland clarifies further that the growth rate of […] % is equal to Poland’s inflation target as set by the Monetary Policy Council (a decision-making body of the National Bank of Poland). Poland points out that according to the latest forecast by the International Monetary Fund of July 2013, Poland’s GDP will grow at the rate of 2,2 % in 2014, 3 % in 2015, 3,3 % in 2017 and 3,8 % in 2018.
The November 2013 update
(51)
In November 2013, Poland informed that the airport manager had just received the administrative decisions from the Customs Office and the Energy Regulatory Office allowing it to directly sale fuels to aircrafts. The sale of fuels by the airport manager would be a source of additional revenues improving the financial result of the business plan.
(52)
According to Poland, all MEIP studies conducted until now foresaw that the sale of fuel would be provided via an external operator. The sale of fuel by the airport manager would increase company’s profit margin on this activity from PLN […] (EUR […]) per litre (in case the fuel is sold by an external operator) to PLN […] (EUR […]) per litre (in case of selling the fuel directly by the airport manager).
(53)
In the view of Poland, these additional revenues would improve the 2012 MEI update result. Poland points out that the NPV for the project is thus expected to increase from PLN […] million (EUR […] million) to PLN […] million (EUR […] million). Poland in addition clarifies that the IRR would increase from […] % to […] %.
(54)
Poland argues that the additional revenues would alternatively allow reducing the airport charges for airlines in long-term.
(55)
Poland confirmed that the sale of fuel on its own was not included in the conducted MEIP studies due to a prudential approach. At the time when these studies were conducted, the airport operator did not have the required permissions and it was not guaranteed that it would be in the position to obtain any of them.
(56)
In addition, Poland informed that the company intends to provide the navigation services to airlines (instead of the Polish Air Navigation Services Agency). Poland points out that this would allow reducing the terminal fee paid by airlines (paid now to the Agency) and in this way the attractiveness of Gdynia airport to airlines would increase. Consequently, the airport manager could offer more competitive airport charges to airlines than the neighbouring airports.
3.2. COMPATIBILITY ASSESSMENT
3.2.1. Investment aid
(57)
According to Poland, all of the compatibility criteria for the investment aid to airports, set out in the 2005 Aviation Guidelines, are satisfied.
Meeting a clearly defined objective of common interest
(58)
Poland argues that setting up Gdynia airport, as an element of the Pomeranian Region’s transport system, optimizes the use of available infrastructure and will have a positive impact on regional development, notably through an increase in airport jobs, income from the chain of supplies for the aviation market, and tourism development.
(59)
Poland refers to the ‘Regional transport development strategy in the Pomeranian Region for 2007-2020’, that being based on air traffic forecasts for the region, recognized a need to build a hub of closely collaborating airports that would serve the needs of the Tricity area’s population (26).
(60)
According to Poland, the main arguments for the construction of a hub of airports in the Tricity area are: increasing air traffic in Poland, the exhaustion of Gdansk Airport’s capacity for adaptation and stretching the agglomeration over a distance of nearly 60 km (including the cities of Tczew and Wejherowo this distance increases to over 100 km). Poland argues that while, following the expansion of its terminal; Gdansk Airport has currently a capacity of ca. 5 million passengers, some air traffic forecasts project that the potential passenger traffic in that airport will exceed 6 million passengers in 2035. Poland has submitted in its comments on the one hand that in view of the environmental restrictions and the residential developments in the neighbourhood of Gdansk airport, its further expansion prospects are limited. On the other hand, in the submission of 6 December 2012 Poland argued that there are no restrictions regarding the expansion of Gdansk airport and to this effect it referred to the Master plan of Gdansk aiport.
(61)
Poland states that the safety of aircraft operations further justifies the construction of a hub of airports in the Tricity area with Gdynia airport serving as a back-up, emergency airport (landing in Gdynia airport is possible in ca. 80 % of cases when cloud base and visibility do not allow landing in Gdansk airport).
(62)
Lastly, Poland argues that the development of Gdynia airport corresponds to the objectives of national and regional strategic documents concerning the development of aviation infrastructure in Poland. Poland clarifies that the development of Gdynia airport has an expected positive impact on the development of the Pomeranian Region and the use of existing military infrastructure, and is complementary to Gdansk Airport.
Necessity and proportionality of infrastructure
(63)
Poland argues that the infrastructure is necessary and proportionate to the objective set because of its small scale of the airport’s operations (1,55 % share in the Polish aviation market in 2030), forecasts for passenger traffic volumes that exceed Gdansk airport’s expansion capacity, the attractiveness of the region for tourism and the projected high rate of development for the Pomeranian Region.
(64)
Poland emphasizes the strategic role of the military airport of Gdynia in the region and notes that the use of the existing infrastructure minimizes investment costs and maximizes the positive impact on the regional development.
(65)
Poland also points out that the costs have been minimized and the effectiveness of the investment has been increased through the implementation of technical solutions such as, for example, the construction of the general aviation terminal for both general aviation and passenger traffic, the placement of the majority of airport services (border guards, customs offices, the police, fire brigade, management) in a single building and the adaptation of other existing buildings to optimise their use. Moreover, operating costs of the infrastructure will be shared with the army.
Satisfactory medium-term prospects for use
(66)
Poland points out that given the GDP growth in the Pomeranian Region that is expected to be higher than the average growth for Poland and the EU, the region’s touristic attractiveness, its status as a hub of foreign investments and increasing air traffic forecasts, the medium-term prospects for use for Gdynia airport are satisfactory.
(67)
Poland stresses that the planned collaboration with Gdansk airport and the complementarity of services offered by the two airports (as such, Gdynia airport will be dedicated mainly to general aviation traffic) further strengthen the medium and long-term prospects for Gdynia airport.
(68)
Poland further explains that the airport has also plans to develop specialised aviation-related activities within the airport zone, such as for example a production of simple service components, refitting of parts in aircrafts or the production of other components/products for which deliveries are handled in the ‘just in time’ model.
(69)
Poland points out that a letter of intent, signed by a commercial bank that expresses the bank’s willingness to open talks on financing the investment into Gdynia airport is another proof of the project’s attractiveness.
Impact on the development of trade contrary to the common interest
(70)
Since Gdynia airport is to be an airport with a small market share (and would serve less than 1 million passengers per annum), Poland considers that the impact on trade of the project is not contrary to the common interest. In the light of projected growth in air traffic, Poland foresees that the airports of Gdansk and Gdynia will form a collaborating aviation hub serving the Pomeranian Tricity area offering complementary services.
(71)
Poland stresses that Gdynia airport will not be a competitor for Gdansk airport as it will focus on the provision of services for general aviation sector (maintenance, repair and overhaul services, a flight academy), and collaboration with Gdynia seaport.
(72)
Poland further argues that charter and low-cost traffic at Gdynia airport will not be at the cost of Gdansk airport, but will result from an overall increase in wealth and mobility of the population. Poland points out that taking into account the rate at which Gdansk airport is growing and the nature of the aircraft operations it handles, there is a risk that Gdansk airport will soon have to limit the number of flights or, in the long-term. Poland states that these conclusions are presented in the environmental impact assessment report on the project ‘Expansion of the Lech Walesa Gdansk Airport’.
(73)
Poland clarifies that the investment into Gdynia airport may limit financial and social costs that will have to be borne if the operation at Gdansk airport would be restricted. Poland points out that taking over a part of air traffic from Gdansk airport by Gdynia airport will result in a better use of the capacity of both airports.
Necessity of aid and incentive effect
(74)
Poland argues that the company would not have carried out the project without public financing. Poland notes that the aid was limited to a minimum and costs of the project were reduced and optimised through the use of existing military infrastructure.
(75)
In the view of Poland, the capital injections into Gdynia airport are necessary and limited to a minimum, as evidenced by:
(i)
the project’s internal rate of return of […] % that is only slightly higher than the discount rate (cost of equity), equal to […] % (based on the 2012 MEIP Study);
(ii)
the necessity to use a working capital loan to finance the airport’s operations as otherwise the Company might lose liquidity according to financial projections;
(iii)
the fact that the total financing from the equity capital is lower than total capital expenditure (financing from the equity capital accounts for less than […] of total cash costs in the forecasted period, including total capital expenditure).
(76)
Poland further clarifies the proportionality of the aid measure by comparing its public financing (ca. PLN 148 in real terms) with that of a greenfield investment (Lublin-Świdnik Airport, ca. PLN 420 million net construction costs) and an investment based on a military airport (Warsaw-Modlin Airport, ca. PLN 454 million construction cost to date).
3.2.2. Operating aid
(77)
Poland argues that the compatibility criteria for operating aid that can be applied in a region covered by Article 107(3)(a) of the TFEU, included in the Regional Aid Guidelines, are met by the project. In view of Poland, the operating aid for the project:
(i)
is allocated to finance a part of predetermined expenditure;
(ii)
is limited to a necessary minimum and granted on a transitory basis (the aid for operating costs is granted to the extent and for the period necessary to put an airport into operation, i.e. until the end of 2018);
(iii)
is degressive and decreases from […] % of capital expenditure in 2013 to […] % in 2018;
(iv)
is designed to meet the project’s goals of regional development and alleviation of existing limitations. Taking into account the size of the aid in relation to its beneficial effects on the development of the Pomeranian Region, in view of Poland, it must be stated to be proportional.
(78)
Furthermore, Poland stresses that the aid is intended for a small airport with up to 1 million passengers per annum and, as such, poses a minimum risk to the distortion of competition and the exertion of an effect contrary to the common interest, particularly in the context of planned collaboration between, and complementarity of, Gdynia and Gdansk airports.
(79)
Poland also points out that the currently negotiated cooperation with, and participation in the airport’s operating costs by the military user of the airport will reduce company’s losses and operating costs.
4. OBSERVATIONS FROM THIRD PARTIES
(80)
The Commission has not received observations from interested parties following the publication of its decision to initiate the procedure provided for in Article 108(2) of the TFEU in respect to the financing granted to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd by Gdynia and Kosakowo.
5. ASSESSMENT
5.1. EXISTENCE OF STATE AID
(81)
By virtue of Article 107(1) of the TFEU ‘…any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.’
(82)
The criteria provided for in Article 107(1) of the TFEU are cumulative. Therefore, in order to determine whether the measure in question constitutes aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU all of the following conditions need to be fulfilled. Namely, the financial support should:
(i)
be granted by the State or through State resources;
(ii)
favour certain undertakings or the production of certain goods;
(iii)
distort or threaten to distort competition; and
(iv)
affect trade between Member States.
5.1.1. Economic activity and notion of undertaking
(83)
According to settled case law, the Commission must first establish whether the Gdynia-Kosakowo Airport Ltd is an undertaking within the meaning of Article 107(1) of the TFEU. The concept of an undertaking covers any entity engaged in an economic activity, regardless of its legal status and the way in which it is financed (27). Any activity consisting in offering goods or services on a given market is an economic activity (28).
(84)
In its ‘Leipzig-Halle airport’ judgment the Court of Justice confirmed that the operation of an airport for commercial purpose and the construction of the airport infrastructure constitute an economic activity (29). Once an airport operator engages in economic activities by offering airport services against remuneration, regardless of its legal status or the way in which it is financed, it constitutes an undertaking within the meaning of Article 107(1) of the TFEU, and the Treaty rules on State aid are therefore capable of applying to advantages granted by the State or through State resources to that airport operator (30).
(85)
In this regard the Commission notes that the infrastructure which is the subject of the present decision is to be operated on a commercial basis by the airport manager, Gdynia-Kosakowo Airport Ltd Since the airport manager will charge users for the use of this infrastructure, the latter is commercially exploitable. It follows that the entity exploiting this infrastructure constitutes an undertaking for the purposes of Article 107(1) of the TFEU.
(86)
However, not all the activities of an airport manager are necessarily of an economic nature (31).
(87)
The Court of Justice (32) has held that activities that normally fall under State responsibility in the exercise of its official powers as a public authority are not of an economic nature and do not fall within the scope of the rules on State aid. Such activities include for example security, air traffic control, police, customs, etc. The financing has to be strictly limited to compensation of the costs to which they give rise and may not be used instead to fund other economic activities (33).
(88)
Therefore, the financing of activities falling within the public policy remit or of infrastructure directly related to those activities in general does not constitute State aid (34). At an airport, activities such as air traffic control, police, customs, fire fighting, activities necessary to safeguard civil aviation against acts of unlawful interference and the investments relating to the infrastructure and equipment necessary to perform these activities are considered in general to be of a non-economic nature (35).
(89)
However, public financing of non-economic activities necessarily linked to the carrying out of an economic activity, must not lead to undue discrimination between airlines and airport managers. Indeed, it is established case law that there is an advantage when public authorities relieve undertakings of the costs inherent to their economic activities (36). Therefore, if in a given legal system it is normal that airlines or airport managers bear the costs of certain services, whereas some airlines or airport managers providing the same services on behalf of the same public authorities do not have to bear those costs, the latter may enjoy an advantage, even if those services are considered in themselves as non-economic. Therefore, an analysis of the legal framework applicable to the airport operator is necessary in order to assess whether under that legal framework airport managers or airlines are required to bear the cost of the provision of some activities that might be non-economic in themselves but are inherent to the deployment of their economic activities.
(90)
Even though the activities set out in recital 88 may be considered of a non-economic nature, the Commission observes that according to the Polish law (37) airports managers are obliged to finance the facilities and equipment necessary to perform these activities from their own resources.
(91)
Therefore, the Commission considers that the public funding provided to the airport manager of Gdynia airport in relation to the above mentioned facilities and equipment relieves it from bearing costs that are inherent to its economic activity (see section 5.1.3). As a consequence, the Commission concludes that in calculating the profitability of the investment at stake it should also include the capital allocated to those facilities and equipment. In doing so the Commission follows the approach correctly followed by Poland in the MEIP studies.
5.1.2. State resources and imputability to the State
(92)
The concept of State aid applies to any advantage granted through State resources by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it (38). Resources of local authorities are for the application of Article 107 of the TFEU State resources (39). In the present case, the capital injections into Gdynia-Kosakowo Airport Ltd are provided directly from the budgets of the two municipalities, Gdynia and Kosakowo. The Commission therefore considers that the resources of the two municipalities involved are State resources.
(93)
Thus, the Commission considers that they are financed through State resources and are also imputable to the State.
5.1.3. Economic advantage
(94)
The Commission observes that Poland argues on the one hand that the capital injections are in line with the MEIP, on the other hand it considers that the aid is compatible, because without the public funding the investment would not have been undertaken by the operator of the airport.
(95)
In the present case in order to determine whether the measure at stake grants Gdynia-Kosakowo Airport Ltd an advantage that it would not have received under normal market conditions, the Commission has to compare the conduct of the public shareholders of the airport manager to a market economy investor who is guided by prospects of profitability in the long-term (40).
(96)
The assessment should leave aside any positive repercussions on the economy of the region in which the airport is located, since the Court has clarified that the relevant question for applying the MEIP study is whether ‘in similar circumstances a private shareholder, having regard to the foresee ability of obtaining a return and leaving aside all social, regional-policy and sectoral considerations, would have subscribed the capital in question’ (41).
(97)
Poland argues that the measures at stake do not grant an economic advantage to the airport manager of Gdynia airport, because they are in line with the MEIP. As described in section 3.1, in order to support this, Poland submitted three MEIP studies that have been undertaken by PWC (42). In November 2013, Poland further submitted that new sources of revenue would enhance the NPV of the project (i.e. the sale of fuel, navigation services). At the time of the opening decision, Poland had only submitted the 2012 MEIP update.
(98)
Even though according to the 2011 shareholder agreement Gdynia and Kosakowo committed to provide cash and non-cash contributions to finance the investment project until 2040, Poland argues that only the 2012 MEIP update and the later information on the additional revenue streams are relevant for the assessment of the market conformity of the capital injections.
(99)
In Stardust Marine the Court stated that, ‘[…] in order to examine whether or not the State has adopted the conduct of a prudent investor operating in a market economy, it is necessary to place oneself in the context of the period during which the financial support measures were taken in order to assess the economic rationality of the State’s conduct, and thus to refrain from any assessment based on a later situation’ (43).
(100)
Furthermore, the Court declared in the EDF case that, ‘[…] for the purposes of showing that, before or at the same time as conferring the advantage, the Member State took that decision as a shareholder, it is not enough to rely on economic evaluations made after the advantage was conferred, on a retrospective finding that the investment made by the Member State concerned was actually profitable, or on subsequent justifications of the course of action actually chosen’ (44).
(101)
In order to be able to apply the MEIP the Commission has to place itself at the time when each decision to finance the conversion of the former military airport into a civil aviation airport was taken. The Commission must also base its assessment on the information and assumptions, which were at the disposal of the public shareholders at the time, when the decision regarding the financial arrangements of the investment project was taken.
(102)
The Commission considers that in order to determine whether the municipalities of Gdynia and Kosakowo acted as a private investor, the first relevant analysis is the 2010 MEIP study. Indeed, the assessment of whether State intervention is in line with market conditions should be carried out on the basis of an ex-ante analysis, considering information and data available at the time the investment was decided upon.
(103)
The Commission observes that up to 2010, studies and preparatory works for the investment project in question were carried out. These included the Master Plan of the investment project, the environmental report, the design documentation of the general aviation terminal, the design documentation of the administration building and the fire brigade building, specialist aviation documents and other studies. By the end of 2010, these studies were carried out for a total of PLN […] million (EUR […]) (45). That shows that the investors took the decision to develop the Gdynia airport before 2010. Gdynia and Kosakowo took several preliminary measures in order to implement the project (see recital 10 above) and specific studies were commissioned with that purpose.
(104)
Moreover, as argued by Poland in 2010 the public shareholders of the airport manager had finalised the preparations for the investment project at stake. In the same year, the public shareholders increased the company’s share capital to PLN 6,05 million (around EUR 1,5 million) in view of implementing that investment project. The main investments in fixed assets (such as the construction of the general aviation terminal) were expected to start in 2011, but effectively started in 2012. The Commission believes that any private investor would have assessed at that moment the expected profitability of the project. In case the investment plan would not show an acceptable rate of return or if it were based on doubtful assumptions a private investor would not have started implementing the plan and would not have spent any further money on it, on top of those already spent for the preparatory works mentioned in the recital above.
(a) Capital Injections
(105)
With respect to capital injections, the Commission notes that the first important capital injection of PLN 4,4 million was decided on 29 July 2010 (almost quadrupling the existing capital of PLN 1,7 million), right after the 2010 MEIP study of 16 July 2010 was finalized. In addition, the agreement on the further capital injections (until 2040) to finance the conversion project (mentioned above in recital 33) was signed in March 2011 (even before the finalization of the second MEIP study of 13 May 2011). Moreover, at the same time also the operational agreement with the military user of the airport (7 March 2011) and the rental agreement for the land of the company (11 March 2011 (mentioned above in recital 33)) were concluded.
(106)
The Commission also underlines that Poland confirmed that the capital injection decided on 29 July 2010 was based on the economic assessment of the project contained in the 2010 MEIP study. It is therefore clear that at this stage the public shareholders had resolved to engage in the investment project in question to be realised over 30 years. Even though it is possible for a private investor to adjust its investment plan in the course of its implementation in the light of changing circumstances, it is clear that any private investor would have assessed the merits of the investment project at hand already in 2010 before starting to put substantial resources in it.
(107)
By the time the first update of the MEIP was conducted in 2011, the public shareholders had already injected PLN 6,05 million into the company (see Table 3). The company had already leased the land of the airport from Kosakowo (the rental agreement between Gdynia-Kosakowo Airport Ltd and Kosakowo was signed on 11 March 2011) and also had signed the operational agreement with the military user of the airport (7 March 2011). In addition, on 11 March 2011, the shareholders signed an agreement on the increases of share capital of the company until 2040 (46). And by the time the second update of the MEIP study was finalised in July 2012, the public shareholders had injected a total of PLN 64,810 million (i.e. about 70 % of all capital injected). The Commission stresses that it is undisputed that the 2011 and 2012 MEIP studies represent adjustments to the initial investment plan, on the basis of which the initial decision to embark in the project to convert the military airport was taken. Hence, even though the bigger capital injections were implemented further to the first MEIP study of 2010, those injections cannot be seen in isolation.
(b) Capital Expenditures
(108)
In the 2012 MEIP study, the investments in fixed assets are divided into 4 phases. The first phase of the investment project concerned the design work but also the site clearing (tree and shrub clearing, demolishment of certain hangars and ground levelling). These costs were incurred in 2011 for a total of PLN […] million (EUR […]). The second phase of the project, involving the construction of the general aviation terminal, the administration building and the fire brigade building started in 2012 already. The second phase of the project is the most important in terms of capital expenditures with more than […] % of nominal capital expenditures (hereinafter: ‘capex’) spent in 2012-2013. According to the information submitted by Poland, the capital expenditures in 2012 amount to PLN […] million (of which more than half had already been spent by the time the updated 2012 study was undertaken). The graph below (Figure 2) shows the (nominal) capex by investment phase as presented in the 2012 MEIP study.
Figure 2
Capex by Phase (2012 MEIP study)
[…]
(109)
In view of the recitals 103 and 108, the Commission considers that neither the 2011 MEIP nor the 2012 MEIP study updates were conducted at the time and on the basis of the information at the disposal of the public shareholders when the main decision to finance the conversion project was taken. Furthermore, the Commission cannot retroactively take into account the expected additional sources of revenues, based on the information provided in November 2013, in order to justify the decisions taken by the public shareholders in 2010 and 2011.
(110)
Hence, in the light of the foregoing, the Commission considers that in order to assess whether Gdynia and Kosakowo adopted the conduct of a private investor operating in a market economy, it must base first of all its assessment on the 2010 MEIP study and disregard any further developments and information that were not at the disposal of those public shareholders at the time when they took their decision to realise the investment project in question.
(111)
On the other hand, the 2011 MEIP study and the 2012 MEIP study assessed only the amendments to the initial decision to embark in the investment project that was taken in 2010 on the basis of the 2010 MEIP study. Indeed, the 2012 MEIP study recognizes that a number of investments (such as the general aviation terminal, administration building, electricity power system) were already in ‘advanced stages of implementation’. The two subsequent studies show that the shareholders were following market developments and were accordingly adapting the scope of the project (either upwards or downwards depending on the investment item). However, those changes were only marginal relative to the overall decision to convert the military base into a civil aviation airport. The graph below (Figure 3) shows the capital expenditures as presented in the 2010, 2011 and 2012 MEIP studies (expressed in 2010 real terms). As can be seen, while the timing and extent of the investments were updated both in 2011 and 2012, these changes were not substantial regarding the overall size of the project. In 2010, the real capex was estimated at about PLN […] million and this figure was […] to about PLN […] million in both 2011 and 2012 (i.e. […] % over an investment period of almost 20 years).
(112)
In substance, in the present case the Commission has to assess a series of investment decisions taken over a short period of time, which is not characterised by the occurrence of unforeseeable events, by the same public shareholders, for the implementation of essentially the same investment project. Therefore, the 2011 and the 2012 MEIP update cannot transform an investment decision that did not comply with the MEIP at the moment it was taken, into a reasonable investment decision. At best they could demonstrate that the Polish authorities behaved as a private investor, only if they would show that, by investing additional funds, the project was expected to yield a return capable of adequately remunerating the capitals already invested and to be invested (or that would appropriately remunerate those capitals even when taking into account the risk of having to repay any illegal aid received in the past).
Figure 3
Capex (in 1 000 PLN) as projected in MEIP studies of 2010, 2011 and 2012 (in 2010 real terms)
[…]
The application of the MEIP on the basis of the 2010 MEIP study
(113)
The 2010 MEIP study, provided by Poland, is based on a business plan projecting the future cash flows for the equity investors for the period 2010-2040. At the time when the MEIP study was conducted, Poland expected that the airport would start serving general aviation traffic in 2011, charter flights in 2013 and LCCs in 2015. This would result in a steady increase in the number of passenger served from […] passengers in 2013 up to almost […] million in 2024 and 1,753 million in 2040 as shown in Table 5 below).
Table 5
Traffic projections for Gdynia airport used in the 2010 MEIP study (in thousands)
Expected passenger development (2010 MEIT)
Year
2013
2014
2015
2016
2020
2024
2028
2032
2036
2040
No of passengers
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 752 835
(114)
According to the 2010 MEIP study, the company would be profitable at EBITDA level as from 2018. The annual discounted cash flow would become positive as of 2020 as illustrated in the graph below (Figure 4). However, on a cumulative basis (i.e. in each year the cash flows of the previous years), the total DCF over the entire period 2010-2040 is expected to be negative (as illustrated in Figure 1). In other words, the positive cash flows expected to be generated as of 2018 are not high enough to compensate for the highly negative cash flows of the early investment periods.
Figure 4
DCF in 1 000 PLN (2010 MEIP study)
[…]
Source:
Based on the 2010 MEIP study.
(115)
After 2040, it was expected that the airport manager would grow forever at a stable growth rate of the free cash flow of […] %. Under this assumption, Poland calculated the terminal value of the airport operator in 2040. The discounted Terminal Value amounts to PLN […] million.
(116)
The 2010 MEIP study results in a positive equity value (47) of PLN […] million (that is, around EUR […] million). The IRR for the investment project equals to […] % and it is higher than the assumed cost of capital of the airport manager ([…] %).
(117)
The Commission notes that key value drivers of the future cash flows of the manager of Gdynia airport are the expected revenues, which will be determined by the number of passengers and the level of airport charges paid by the airlines. The revenues from LCC and charter flights (passenger, landing, parking fees) account, in the 2010 MEIP study for [80 - 90] % of all revenues in 2040 and on the average for [80 - 90] % of all revenues in the whole assessed period 2010 to 2040. The Commission notes that this mere fact contradicts the statements by Poland that the activities of Gdynia airport would be complementary to those of Gdansk airport given that Gdynia would focus on general aviation activities. In fact, as shown by the figures presented above, the main source of revenues in most of the projection years comes from LCC and charter flights. However, as it will be further explained below, also the vast majority of Gdansk airport revenues come from LCC and charter flights (see recital 121).
(118)
In the context of passenger’s and air carriers’ demand, the Commission observes that Gdynia airport would have the same catchment area as Gdansk airport, located only around 25 kilometres from Gdynia airport. Gdansk airport was extended in 2012 to serve up to 5 million passengers and a further extension to serve up to 7 million passengers is foreseen for 2015. This extension schedule was publicly known already in 2010, i.e. at the time of preparation the 2010 MEIP study (48). Moreover, the public funding for the extension of Gdansk to the capacity of 5 million passengers was also notified to the Commission on 24 September 2008 under the State aid case no N472/08 and was approved by the Commission on 5 February 2009 (49).
(119)
Poland informed the Commission that the Master Plan for Gdansk airport prepared in 2010 (50) foresees the extension of the runway, aprons and other airport infrastructure that would allow serving more than 10 million passengers per annum at Gdansk airport in the future.
(120)
The Commission further observes that in 2010 Gdansk airport served 2,2 million passengers (i.e. used 45 % of its capacity, including the capacity under construction). According to the forecasts provided for Gdansk airport only 50 to 60 % of the available capacity will be used by 2020 (51). These forecasts do not take into account the start of operations of Gdynia airport (i.e. it is assumed that the whole demand in the catchment area will be served by Gdansk airport). The Commission notes that even under the assumption of a dynamic increase in passenger traffic, the Gdansk airport will be able to meet the demand in the region over a long period of time, i.e. at least until 2030.
(121)
As indicated above, the 2010 MEIP study for Gdynia airport foresees that the main part of the revenue ([80 - 90] % on the average for the whole period 2012-2040) would be generated by LCC’s and charter airlines. In this context, the Commission notes that also Gdansk airport serves mainly LCC and charter traffic. In 2010, passengers of LCC and charter flights accounted for 72 % of all passengers served in Gdansk airport (52).
(122)
In view of the close proximity of another established and uncongested airport pursuing the same business model with significant spare capacity in the long run, the Commission considers that the ability of the airport manager at Gdynia airport to attract traffic and passengers will essentially depend on the level of airport charges, which it will offer to airlines, notably in comparison with those of its closest competitors.
(123)
In this context, the Commission observes that the 2010 MEIP study foresees that the passenger fee for charter and LCC flights would amount to PLN 25/PAX (EUR 6,25) until 2014 and PLN 40/PAX (EUR 10) as of 2015 (and up until 2040). The landing fee for the same group of flights was set up at PLN 25/tonne (EUR 6,25) for the whole period (the average MTOW (maximum take-off weight) was presumed at 70 tonnes) while the parking fee was estimated at PLN 4 (EUR 1,0) per 24 h/tonne (the average MTOW amounts to 70 tonnes). According to the 2010 MEIP study, the prices were set at levels comparable to those in other regional airports at the time of the 2010 MEIP study was conducted. The prices for Gdynia airport were also set under the presumption that there will be no competition with Gdansk airport.
(124)
The Commission further notes that according to the schedule of tariffs that has been applied by Gdansk airport as from 31 December 2008, the standard passenger fee amounts to PLN 48/PAX (EUR 12,0), the standard landing fee for aircraft above 2 tonnes (i.e. including all charter and LCC aircraft) to PLN 25/tonne (EUR 6,25) and the parking fee to PLN 4,5/24 h/tonne (EUR 1,25).
(125)
The Commission, however, notes that the schedule of tariffs applied at Gdansk airport foresees also different discounts and rebates focused, among others, on LCC operations. Gdansk airport applies a reduced passenger fee amounting to PLN 24/PAX (EUR 6) to all new connections (starting as from 1 January 2004) and all increases in frequency carried out with an aircraft of MTOW between 50 and 100 tonnes (e.g. Airbus A320 and Boeing 737 and other aircraft used by LCCs). Also the landing fee applied for such connections is reduced by 50 % (i.e. to PLN 12,5/tonne). The parking fee is reduced by 100 %, if the frequency of a connection is at least 6 times/week. In addition, the standard passenger fee is first reduced by PLN 23 for all passengers departing with a regular domestic connection, and then an appropriate discount is applied. The Commission considers that taking into account the discounts and rebates applied at Gdansk airport the airport charges foreseen at Gdynia airport were set on average at a level, which is significantly higher than applied at the neighbouring well established airport.
(126)
By applying the airport charges in question, Gdynia airport, being a new entrant, will not be able to attract significant traffic, when a well-established airport with spare capacity in the same catchment area applies lower net charges on new connections and increased frequencies on existing routes. The Commission also notes that the schedule of airport charges for Gdansk airport foresees applying the discounted charges until 31 December 2028. Since airport charges are the main source of revenues for the airport manager contemplated in the 2010 MEIP study (based on the business plan of the airport operator at that point in time), the Commission considers that this analysis shows that the 2010 MEIP study is not sufficiently solid and credible to demonstrate that the investment project in question would have been pursued by a private investor.
(127)
The Commission also considers that taking into account that both Gdynia airport and Gdansk airport would mainly focus on low-cost and charter carriers, the fact that the Gdansk does not use its full capacity, the fact that its actual charges are lower than those assumed in the Gdynia business plan and the close proximity of the two airports, the presumption of a lack of price competition between both airports is not correct.
(128)
The Commission also notes that at the time of the preparation of the 2010 MEIP study the net charges (standard charges after applicable discounts), applied at Bydgoszcz (located 196 kilometres and 2 hours 19 minutes travelling time by car from Gdynia airport) and Szczecin airport (located 296 kilometres and 4 hours 24 minutes travelling time by car from Gdynia airport), the second and the third closest Polish regional airports, were significantly lower (53).
(129)
In view of the foregoing, the Commission considers that taking into account the close proximity of another uncongested airport pursuing the same business model, the airport charges foreseen in the 2010 MEIP study, which are set at the higher level than applied in Gdansk and at other regional airports located in its proximity, are not realistic. Furthermore, the Commission considers that taking into account the competitive situation of Gdynia airport the traffic forecasts included in the 2010 MEIP study are based on unrealistic assumptions.
(130)
Furthermore, it is worth noting that no sensitivity analysis was undertaken in the 2010 MEIP Study, nor any assessment of the likely probabilities of outcome (such as a worst-case, best-case and base-case scenario). Therefore, the Commission concludes that the scenario presented in the 2010 MEIP Study appears to rely on overly optimistic assumptions regarding the development of passenger traffic and the level of charges.
(131)
The Commission notes that reducing the annual revenues from passenger charges linked to the LCC and charter traffic by a mere […] % (over the projection period of 2010-2040) results in a negative equity value for the public stakeholders. Such a reduction from revenues could result from either lower charges and/or lower traffic than initially projected. In this respect, it is worth noting that the airport charges foreseen in the business plan used for the 2010 MEIP study are already […] % higher than those of Gdansk airport (54). In this context, it is highly unlikely that Gdynia airport would be able to attract traffic without providing any significant rebate to the PLN 40 (EUR 10) charges foreseen in the business plan. Hence, the high sensitivity of the NPV result to a seemingly marginal reduction in airport charges (relative to realistic assumptions) casts significant doubts as to the credibility of the initial business plan.
(132)
Whilst the 2010 MEIP study was based on traffic projections available at that time and any ex-post information should be not used to assess directly the MEIP study, the Commission still notes the extent to which such projections were over-optimistic. Indeed, comparing the traffic projections in 2010 and 2012 shows significant differences. Not only was the start of the project delayed, but in addition and over the ‘positive EBITDA’ period, traffic projections were reduced by […] to […] % in each year. Such a significant correction after just two years and without any significant alteration of circumstances constitutes a useful sense check of the initial assumptions. It further illustrates that the sensitivity checks performed by the Commission (which are marginal in comparison) are particularly informative of the unrealistic nature of the assumptions underpinning the conclusion that the project was worthwhile.
Table 6
Comparison of passenger traffic forecasts used in 2010 MEIP study and 2012 MEIP study update
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
Total pax in 2010 MEIP Study
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total pax in 2012 MEIP Study
-
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Difference (%)
-53
-69
-55
-38
-36
-29
-27
-25
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030
Total pax in 2010 MEIP Study
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 343 234
Total pax in 2012 MEIP Study
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
1 083 746
Difference (%)
-23
-21
-19
-17
-17
-18
-18
-19
-19
(133)
Further sensitivity tests suggest that the project would become unprofitable if the overall revenues were reduced by a mere […] % on an annual basis over the whole projection period, or if revenues were lower by […] % and operating expenses higher by […] %. Hence, the profitability of the investment is highly sensitive to marginal changes in the basic assumptions. The Commission considers such changes to be marginal in comparison with modifications implemented in the subsequent MEIP studies.
(134)
The sensitivity checks undertaken by the Commission seem all the more reasonable, because less than a year after the 2010 MEIP study, the Polish authorities received an updated analysis which led to the conclusion that the NPV of the project would be significantly reduced and amount to just PLN […] million (about EUR […]). Hence, in May 2011, the NPV of the project was reduced by […] % relative to the initial project.
(135)
The Commission further observes that the positive results of the 2010 MEIP study also largely depend on the terminal value of the investment at the end of the business plan’s period (i.e. in 2040). Indeed, the discounted cash flow of the company for the period 2010-2040 is negative and amounts to PLN (-[…] million). The terminal value discounted to 30 June 2010 amounts to PLN […] million.
(136)
The terminal value was calculated under the assumptions that the annual growth rate for the investment’s cash flow after 2040 would […] amount to […] %. According to standard practice the growth rate of the undertaking should not be higher than that of the economy in which it operates (i.e. in terms of GDP growth). Indeed, the terminal value is calculated at the time when the firm is expected to reach maturity and when the high growth period of the firm is thus over. Given that the economy is expected to be composed of both high and stable growth firms, the growth rate of mature firms is thus expected to be lower than the average growth rate of the overall economy. Poland did not indicate in its comments on which basis it selected the long-term growth rate of […] %, but it did clarify that the long-term growth rate is a nominal growth rate. Based on information available from the IMF, the Commission has found that the forecasts for real GDP growth in Poland available in early 2010 indicated that the nominal growth rate of the Polish economy would range from 5,6 % in 2011 to 6,6 % in 2015. With an inflation rate around 2,5 %, the real GDP growth could be expected to be equal to 4 %. Hence, the choice of a […] % nominal growth rate for the Gdynia airport could at first sight be deemed to be in line with the information available at the time and the standard practice of choosing a growth rate lower than the growth of the economy. Still, by choosing a long-term growth rate above inflation (which was estimated at 2,5 % in April 2010), the business plan assumes that the airport would continue to grow every year beyond 2040.
Table 7
Data and forecasts on GDP and inflation available from the IMF in April 2010
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
% growth GDP (constant prices)
1,70
2,70
3,20
3,90
4,00
4,00
4,00
% growth GDP (current prices)
5,50
4,40
5,60
6,20
6,60
6,50
6,60
% inflation
4,20
3,50
2,30
2,40
2,50
2,50
2,50
Source:
International Monetary Fund, World Economic Outlook Database, April 2010 (downloaded from http://www.imf.org/external/data.htm)
(137)
Moreover, the Commission notes that in this case, in view of the particularly long projection period and the distant date at which the terminal value was calculated, the task of determining the most appropriate growth rate is further compounded and the uncertainty is further enhanced. Indeed, forecasts for GDP growth rarely go beyond a five-year horizon while in this case, the model had to predict a reasonable growth rate for the airport after thirty years of operations. This fact indicates that a prudent investor would have undertaken several sensitivity tests.
(138)
In this respect, it is worth noting that in subsequent updates of the original business plan, the stable growth rate was reduced from […] % to […] %. Though Poland has not provided any clear explanation as to the reduction. The terminal value is a function of the assumed perpetual stable growth rate but also of the projected returns expected during the period of stable growth. The Commission undertook some sensitivity tests further confirming that the conclusion of the 2010 MEIP study is highly sensitive to minor and realistic modifications in the basic assumptions. First, the stable growth rate at which the 2010 business plan yields a negative NPV is around […] %. However, if revenues are assumed to be merely […] % lower than projected, the stable growth rate at which the project becomes unprofitable is […] %.
(139)
The stable growth rate model used to calculate the terminal value in this case also requires making assumptions about the date at which the firm will grow at a stable rate which it can sustain forever. In the 2010 MEIP study, this date was set in 2040 and the projection period was therefore taken as 30 years (2010-2040). In the 2012 MEIP update, the projection period was reduced to 18 years (2012-2030) and the terminal value was therefore calculated in 2030. If the same time horizon is applied to the 2010 MEIP study, the NPV becomes negative.
(140)
The Commission also notes that the 2012 MEIP study specifically mentions that a prudent investor would have taken into consideration the fact that the project entails a particularly long time-horizon before reaching profitability (See Section 4.10.1.2 of the 2012 MEIP Study in which it is concluded that ‘The positive result of the net present value proves that the investment in the Gdynia-Kosakowo Airport can be an interesting business for potential investors. However, before any decisions are made, investors will have to consider also the long-term investment horizon typical of infrastructure investment projects’).
(141)
The Commission notes that in 2010, when the first MEIP study was conducted, the business plan and the NPV calculations took into account all capital expenditures, including those relating to the public remit obligations (such as fire brigade, security, customs, etc.). The Commission notes that this approach appears correct given that such expenses are intrinsically linked to the construction and operation of the airport (and hence are incremental to the project).
(142)
Nevertheless, the Commission has also assessed the profitability of the project on the basis of the 2010 MEIP study without the capital expenditures for tasks falling within public policy remit.
(143)
The information submitted by Poland does not allow identifying precisely which elements of the capital expenditures and of operating expenses relate to public remit expenses. The Commission notes that in the 2012 MEIP update Poland has disaggregated the investments falling within public policy remit; however this was not the case for the 2010 MEIP study. Nevertheless, the Commission re-calculated the NPV excluding a number of identifiable capital expenditures that are clearly related to public remit activities. In particular, the Commission recalculated the NPV excluding the following capital expenses: ‘Car fire fighting and equipment’, ‘Airport fence and monitoring’ and ‘Equipment for airport security guard’ amounting to PLN […] million (nominally in total)
(144)
In the 2010 MEIP study, the consequence of removing public remit expenses is that the discounted cash flow increases to about PLN (-[…]) million (or in other words, the expected discounted loss over the period 2010-2040 is reduced by PLN […] million from PLN (-[…]) million to PLN (-[…]) million). Given that the terminal value is not altered (and equal to PLN […] million), the NPV of the project increases from PLN […] million to PLN […] million (i.e. it increases from EUR […] million to about EUR […] million).
(145)
Further sensitivity tests were undertaken and indicate that the NPV becomes negative if the following alterations are implemented: a reduction in total revenues by […] %, a reduction in revenues from airport charges by […] % or a reduction in total revenues by […] % associated with costs that are higher by […] % (all on an annual basis). In view of the highly unrealistic assumptions regarding airport charges ([…] % higher than Gdansk airport (55)) and the overly optimistic traffic projections (reviewed projections of […] % to […] % lower than initially foreseen), such sensitivity tests suggest that slightly more realistic assumptions lead to a conclusion that the project would not be profitable.
(146)
Once the identifiable public remit expenses in the 2010 MEIP study are excluded, sensitivity tests suggest that the NPV would become negative if the expected revenues from LCC airport charges (without any reduction of the airport charges for charters) were to be reduced by […] % on an annual basis whilst keeping charter revenues, all other revenues, operating costs and capital expenditures as forecasted in the business plan (considering that LCC revenues start being generated in 2017 and progressively increase over time).
(147)
Furthermore, it is worth reminding that the project is only profitable due to the terminal value (i.e. the value of the airport as of 2040 assuming a […] % perpetual annual growth of cash flow). Up to 2040, the project generates negative cash flow.
(148)
Therefore, even the assessment of the profitability of the project on the basis of the 2010 MEIP study without the capital expenditures for tasks falling within public policy remit does not lead to conclusive evidence that a private investor would have carried out the investment in question.
Summary and Conclusion
(149)
The conversion project of Gdynia airport entails significant investments and a long-period of negative cash flows. Indeed, the business plan shows that over the projection period of 2010-2040, the cumulative discounted cash flow is negative (and equal to minus PLN […] million or minus EUR […] million). According to the business plan, the project only becomes positive due to the discounted terminal value of PLN […] million calculated as of 2040 and forever, assuming that the airport will grow annually and forever thereafter at a nominal growth rate of […] %). Despite the inherent and significant uncertainties related to a project of such long-term nature, the business plan contains no sensitivity analysis and this is not in line with the type of analysis that a prudent investor would have undertaken for such a project.
(150)
Further, the Commission’s analysis concluded that the business plan relies on a series of optimistic and unrealistic assumptions in view of the proximity of the airport to the Gdansk airport which has the same business model, spare capacity and expansion plans. Several sensitivity tests indicated that the NPV of the project becomes negative with minor and realistic modifications to the underlying assumptions.
(151)
In view of the foregoing, the Commission considers that on the basis of the 2010 MEIP study a private investor would not have taken the decision embark in the investment project in question. Therefore the decision of Gdynia and Kosakowo municipalities confers an economic advantage to the airport manager, which it would not have obtained under normal market conditions.
The application of the MEIP on the basis of the 2011 MEIP study and 2012 MEIP update
(152)
As regards the MEIP studies carried out in 2011 and 2012 (and the funds that according to Poland were injected into the airport manager following those studies), the Commission considers that those capital injections had been already committed in the shareholder agreement signed on 11 March 2011 (see recital (33) further above), i.e. before the 2011 and the 2012 MEIP studies were carried out. Therefore, when the 2011 and 2012 MEIP studies were carried out, the investment decisions of the shareholders were already taken, even though they have been executed at a later point in time. Moreover, the Commission considers that the capital injections executed after the 2011 and 2012 MEIP studies have been carried out cannot be regarded as autonomous investment decisions taken in isolation, since they concern the same investment project, which the public shareholders started to execute at the latest in 2010, and they merely reflect adjustments or amendments to the initial project.
(153)
Therefore, as already mentioned, the Commission considers that those study could demonstrate that Poland behaved as a private investors only if they would show that by investing additional funds, the project would yield a return capable of adequately remunerating the capitals already invested and to be invested (or that would appropriately remunerate those capitals even when taking into account the risk of having to repay any illegal aid received in the past).
(154)
However, far from showing the above, those studies do not appear reliable for the reasons that will be explained below.
The application of the MEIP on the basis of the 2011 MEIP update
(155)
The first update of the MEIP study was conducted in May 2011. Even though the capital injections executed after this MEIP study was carried out were committed before May 2011 (see recital 33 further above), the Commission has also assessed whether on the basis of the information contained in this economic study the capital injections would appear to reflect the behavior of a private investor operating in a market economy. In the 2011 MEIP study, the revenues from the project were kept constant but the capital expenditures were increased (see Figure 3 showing the cumulative investment expenditures expressed in real 2010 terms). This study takes also into account the previous capital injections and the already carried out capital expenditures. The WACC was slightly reduced (from […] % down to […] %) and the long-term growth rate was reduced from […] % to […] %. Those updates led to the NPV being significantly reduced to PLN […] million (about EUR […]). This was due to a higher loss (the discounted cash flow over the period 2011-2030 would be equal to PLN (-[…] million) and the terminal value would be slightly decreased to PLN […] million.
(156)
Consequently, the Commission concludes that also on the basis of the 2011 MEIP update the decision of Gdynia and Kosakowo municipalities to finance the conversion of Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) airfield into a civil aviation airport is not in line with the MEIP, and therefore it confers an economic advantage that the airport manager would not have obtained under normal market conditions.
The application of the MEIP on the basis of the 2012 MEIP update
(157)
Poland considers that the Commission should assess the compliance with the MEIP on the basis of the 2012 MEIP study. In order to reply to that argument, even though the capital injections executed after this MEIP study was carried out, were committed before (see recital 33 further above), the Commission has also assessed whether on the basis of the information contained in this economic study the capital injections would appear to reflect the behavior of a private investor operating in a market economy.
(158)
The Commission notes that the 2012 MEIP update takes into account the previous capital injections and the already carried out capital expenditures. The 2012 MEIP update shows that the financing provided to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd results in a positive equity value of PLN […] million (around EUR […] million) for its shareholders. In addition, the IRR of the investment project amounting to […] % is higher than the assumed cost of capital of the airport manager ([…] %).
(159)
The 2012 MEIP study compares the equity value of the company with further investments, where the new airport becomes operational (the ‘basic scenario’), and the equity value of the company without further investments (the ‘counterfactual scenario’), where the investment project would be discontinued as of June 2012 (56).
(160)
In this context, the Commission has already concluded that the capital injections carried after 2010 cannot be considered in isolation from the initial investment decision that was taken in 2010. The correct counterfactual scenario in 2010 would have been not to start implementing the project. According to Poland the lease agreement allowed Kosakowo only to use the land for a civil aviation airport. The Commission notes that a private investor would not have had entered into such agreement in the first place if the plans to develop a new civil airport in the area would not show a realistic possibility to obtain a positive return from such an investment. Therefore, the counterfactual scenario defined in the 2012 MEIP update is distorted by a previous decision, which itself did not reflect the behaviour of a private investor. In other words, the correct counterfactual in 2010 as well as in 2012 would be that of not implementing the project of developing the civil airport in question, as all the capital injections and MEIP studies carried out by Poland concern the implementation of the same investment project.
(161)
In any case, the Commission observes that the basic scenario of the 2012 MEIP update provided by Poland is based on a business plan projecting the future cash flows for the equity investors for the period 2012-2030 (i. e. a period of a high growth) (57). The projected future cash flows are based on the assumption that the airport will start its activities in 2013. At the time when the 2012 MEIP update was conducted, Poland expected that the airport would serve around […] passengers in 2014 and progressively extend its activities up to […] passengers in 2020 and around […] million in 2028 (see passenger development forecast in Table 8 below).
Table 8
Traffic projections for Gdynia airport (in thousands)
Erwarteter Anstieg der Fluggastzahlen
Jahr
2013
2014
2015
2017
2018
2019
2020
2023
2026
2030
Insgesamt
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
1 083,7
(162)
According to the 2012 MEIP update it is expected that after 2030 the airport operator will grow endlessly at a stable growth rate of […]. Under this assumption, Poland calculated the terminal value of the airport operator in 2030.
(163)
The Commission notes that like in the 2010 MEIP study the key value drivers of the future cash flows of the manager of Gdynia airport are the expected aeronautical revenues, which will be determined by the number of passengers and level of airport charges paid by airlines.
(164)
With regard to the expected passenger development, Poland argues that the demand for air passenger services will increase over time together with the expected increase of Poland’s GDP and the region’s development. Poland is therefore of the opinion that the traffic projections are conservative and the actual traffic might be higher than the foreseen. According to Poland, the traffic forecast for the region updated in March 2013 foresees higher traffic than that applied in the 2012 MEIP update.
(165)
Poland argues that the business plan foresees that less than […] % of the passenger traffic in the region will be served by Gdynia airport. Moreover, according to Poland the aviation market development in the Pomeranian Region leaves a room for an additional small airport with services complementary to that of Gdansk airport.
(166)
With regard to passenger demand, the Commission considers that the arguments presented in recitals 118 and 129 concerning Gdynia’s competition for airlines and passengers with Gdansk airport are also valid for the assessment of the 2012 MEIP update.
(167)
The Commission observes in particular that the level of airport charges foreseen in the 2012 MEIP update was set at the same level as in the 2010 MEIP study. According to Poland, the charges used in the 2012 MEIP updated do not differ significantly from the standard tariffs charged by other small airports in Poland. Poland clarifies that the level of charges in the business plan is averaged for the whole business plan period (i.e. 2014 - 2040) and assumes that the long-term charges applied at Gdansk airport will have to increase following improved standard of services at that airport.
(168)
Since Gdansk, Bydgoszcz and Szczecin airports applied the same tariffs in 2012 as in 2010 (including the same discounts), the Commission assessment of the level of charges in the 2012 MEIP study for Gdynia airport is the same as for the 2010 MEIP studies (see recitals 122 to 129).
(169)
The Commission considers that a market economy investor guided by the prospect of profitability would not base any investment decision in the project in question on a level of charges that is significantly higher than the net charges applied in other Polish regional airports (58), especially at Gdansk airport.
(170)
The Commission also notes that the stress test conducted by Poland shows that the equity value turns negative, if the passenger charge is reduced to PLN […]. In this context, the Commission notes that a reduced airport charge, which would be comparable with the level of airport charges paid at other Polish regional airports (e.g. Gdansk, Bydgoszcz, Szczecin, Lublin) would result in a negative equity value.
(171)
The Commission further considers that a market economy investor would not set its charges at a higher level under the assumptions that the charges at Gdansk airport would increase in the long-term. In this respect, the Commission observes that the schedule of charges applied at Gdansk airport foresees the application of discounts until 2028 (i.e. only two years shorter than the period covered in the business plan for the 2012 MEIP update). On this basis, even if the airport charges at Gdansk airport would increase after 2028, the Commission considers that the forecasted airport charges averaged over the period of the business plan (i. e. until 2030) are still above the average level of airport charges at the competing airport.
(172)
Poland confirmed that the 2012 MEIP update takes into account operating costs, which are related to the military operation at the airport. These costs are expected to be compensated by the State. Poland also confirmed that the share of costs (both operating and investment costs) between Gdynia airport and the military user has not yet been formally agreed.
(173)
The Commission considers that a market economy investor would base its assessment only on results foreseeable at the time it takes the investment decision. Therefore, the Commission considers that any possible cost reduction due to the sharing of costs with the military user of the airport (and the impact on the airport’s overall costs and revenues) should not be taken into account when assessing the compliance of the investment with the MEIP. Indeed, the 2012 MEIP study does not quantify the costs reductions that the airport manager could obtain in this connection.
(174)
As is the case for the 2010 MEIP study, the overall DCF for the project over the period 2012-2030 is negative as shown in the Figure 5. The airport would only start generating positive cash flows as of 2020, but given the long investment period, in discounted terms, the cumulative cash flow would remain negative over the projection period.
Figure 5
Cumulative (real) DCF (in PLN) 2012 MEIP update
[…]
(175)
Consequently, the Commission concludes that also on the basis of the 2012 MEIP update the decision of Gdynia and Kosakowo municipalities to finance the conversion of Gdynia airfield into a civil aviation airport is not in line with the MEIP, and therefore it confers an economic advantage that the airport manager would not have obtained under normal market conditions.
The November 2013 update
(176)
The Commission further considers that modifications of the investment plan aiming at generating additional revenue from the sale of fuel by the airport (without an external operator) and offering navigation services should not be taken into account when assessing the compliance of the investment with the MEIP. Poland confirmed that these possible additional sources of revenue were neither included in the 2010 MEIP study, nor in the 2011 MEIP study and also not in the 2012 MEIP update prepared for Gdynia airport, because at the time of these studies were prepared the public shareholders and also the company could not be sure of obtaining all necessary permissions and concessions to provide such services. As at the time of the MEIP studies were conducted it was not likely that the necessary permissions and concession would be obtained, the Commission notes these developments cannot be taking into account retrospectively.
Conclusion
(177)
The Commission considers that the public funding provided by Gdynia and Kosakowo municipalities to the airport manager is not in line with MEIP. Therefore, the Commission considers that the measure at stake provides an economic advantage to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd that it would not have obtained under normal market conditions.
5.1.4. Selectivity
(178)
Article 107(1) TFEU requires that a measure, in order to be defined as State aid, favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. In the case at stake, the Commission notes that the capital injections concern the Gdynia-Kosakowo Airport Ltd only. Thus they are selective by definition within the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
5.1.5. Distortion of competition and effect on trade
(179)
When aid granted by a Member State strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in the internal market, the latter must be regarded as affected by that aid (59). The economic advantage granted by the present measure to the airport operator strengthens its economic position, as the airport operator will be able to set up its business without bearing the inherent investment and operating costs.
(180)
As assessed in section 5.1.1, the operation of an airport is an economic activity. Competition takes place on the one hand between airports to attract airlines and the corresponding air traffic (passengers and freight) and on the other hand between airport managers, which may compete between themselves to be entrusted with the management of a given airport. Moreover, the Commission underlines that notably in respect to LCCs also airports that are not located in the same catchment areas and in different Member States can be in competition with each other to attract those airlines. The Commission notes that Gdynia airport will serve around […] 000 passengers until 2020 and up to 1 million passengers in 2030.
(181)
As mentioned in paragraph 40 of the 2005 Aviation Guidelines, it is not possible to exclude even small airports from the scope of application of Article 107(1) of the TFEU. In view of the forecasted traffic at Gdynia airport and its proximity to Gdansk airport (only around 25 kilometers away) the Commission considers that competition and trade between Member States are capable of being affected.
(182)
On the basis of the arguments presented in recitals 179 to 181, the economic advantage which the manager of Gdynia airport receives strengthens its position vis-à-vis its competitors on the Union market of providers of airport services. Therefore, the public funding under examination distorts or threatens to distort competition and affects trade between the Member States.
5.1.6. Conclusion
(183)
In view of the arguments presented in the recitals 83 to 182, the Commission considers that the capital injections granted to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the TFEU. As the financing was already put at the disposal of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd the Commission also considers that Poland has not respected the prohibition of Article 108(3) of the TFEU (60).
5.2. COMPATIBILITY OF THE AID
(184)
The Commission has examined whether the aid at issue can be found compatible with the internal market. As described above the aid consist in financing investment costs for the realisation of Gdynia airport and operating losses during the first years of the operation of that airport (i.e. until 2019, including, according to both the 2010 MEIP study and the 2012 MEIP study).
(185)
Article 107(3) of the TFEU provides for certain exemptions to the general rule set out in Article 107(1) of the TFEU that State aid is not compatible with the internal market. The aid in question can only be assessed on the basis of Article 107(3)(c) of the TFEU, which stipulates that: ‘aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest’, may be considered to be compatible with the internal market. In this regard, the 2005 Aviation Guidelines provide a framework for assessing whether aid to airport operators may be declared compatible pursuant to Article 107(3)(c) of the TFEU. They mention a number of criteria, which the Commission has to take into account.
5.2.1. Investment aid
(186)
State aid for financing airport infrastructure is compatible with Article 107(3)(c) of the TFEU, if it complies with the conditions laid down in paragraph 61 of the 2005 Aviation Guidelines:
(i)
the construction and operation of the infrastructure meets a clearly defined objective of common interest (regional development, accessibility, etc.);
(ii)
the infrastructure is necessary and proportional to the objective which has been set;
(iii)
the infrastructure has satisfactory medium-term prospects for use, in particular as regards the use of existing infrastructure;
(iv)
all potential users of the infrastructure have access to it in an equal and non-discriminatory manner; and
(v)
the development of trade is not affected to an extent contrary to the Union interest.
(187)
In addition State aid to airports, as any other State aid measure, should have an incentive effect and should be necessary and proportional in relation to the aimed legitimate objective in order to be compatible.
(188)
Poland is of the opinion that the public financing of the conversion project at Gdynia airfield complies with all criteria for investment aid under the 2005 Aviation Guidelines.
(i) Construction and operation of the infrastructure meets a clearly defined objective of common interest (regional development, accessibility, etc.)
(189)
The Commission notes that the Pomeranian Region is already efficiently served by Gdansk airport, which is located only around 25 kilometres away from the planned new airport.
(190)
The Gdansk airport is located next to the Tricity ring road, this road is a part of S6 express road that bypasses the cities of Gdynia, Sopot and Gdansk, and ensures easy access to the airport to the large majority of Pomerania Region’s inhabitants. Even for Gdynia’s inhabitants, the construction of a new airport would as such not lead to a substantial improvement in their connectivity, because both airports (Gdynia and Gdansk) can be reached from the centre of Gdynia in the same time of approximately 20-25 minutes by car.
(191)
The Commission also observes that the Tricity Metropolitan Rail link, which is co-financed with the Union structural funds and is under construction, will provide a direct rail connection from Gdansk airport both to Gdansk and Gdynia citizens from the centres of their cities in a similar time of around 25 minutes. The Tricity Metropolitan Rail will also provide direct or indirect rail connection to Gdansk airport to the citizens of other parts of the Pomeranian Region.
(192)
The Commission further observes that the current capacity of Gdansk airport is 5 million passengers per annum while the actual passenger traffic in 2010 to 2013 was as follows: 2010 - 2,2 million, 2011 - 2,5 million, 2012 - 2,9 million, 2013 - 2,8 million. The Commission also notes that Gdansk airport is being expanded now to the capacity of 7 million passengers per annum. This investment is to be finalised in 2015.
(193)
In addition, according to the traffic forecast for the Pomeranian Region, provided by Poland and used to prepare the 2012 MEIP update, the total demand in the region will […] passengers per annum […].
Table 9
Traffic projections for the Pomeranian Region (in millions)
2013
2015
2017
2019
2020
2023
2026
2027
2028
2030
2,8
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7,7
(194)
The Commission further observes that according to the information provided by Poland, the Master Plan for Gdansk airport foresees further expansions of the airport to serve more than 10 million passengers per annum. Therefore, the concrete decision to expand the capacity of the Gdansk airport above 7 million can be taken in the future depending on the traffic developments.
(195)
According to Poland, the updated forecast (prepared in March 2013) shows that demand in the catchment area is expected to be higher than the traffic projections in 2012. According to the modified projections the demand in the catchment area amounts to around 9 million passengers in 2030. However, even this forecast shows that Gdansk airport alone would be sufficient, without a further investment, to serve the demand in the region at least until 2025 (on the basis of the adjusted traffic forecasts as described in recital 45).
(196)
Furthermore, according to the information provided by Poland the current capacity of the runway in Gdansk airport is 40-44 operations per hour and the current use is on average 4,7 operations per hour.
(197)
On the basis of information provided by Poland (see recitals 192-196 above) the Commission observes that Gdansk airport will be only used at around 50-60 % of its capacity in the coming years. Consequently, even in the event of a dynamic passenger growth in the Pomeranian Region, Gdansk airport will be able to meet the demand of airlines and passenger during a long period of time.
(198)
The Commission further observes that Gdansk airport offers more than 40 national and international destinations (both point to point connections and connections to hubs: Frankfurt, Munich, Warsaw and Copenhagen).
(199)
As mentioned in recital 60, Poland argues on the one hand that for land planning and environmental consideration the extension of the capacity of Gdansk airport is limited. On the other hand, Poland argues that there are no limitations to the capacity extensions at Gdansk airport. The Commission considers that the arguments regarding the capacity expansion restrictions are contradictory and in any case they are not substantiated and therefore, the Commission cannot base its assessment on them.
(200)
In view of the spare capacity of Gdansk airport that will not be fully used in the long-term, and the plan to further expand capacity at that airport if necessary in the long term, the Commission considers that the creation of another airports in the Pomeranian region would not contribute to the region’s development. The Commission further observes that with Gdansk airport the Pomeranian Region is already well connected and the new airport will not increase the connectivity of this region.
(201)
The Commission also notes that the business model of Gdynia airport suggests that it would compete for passengers with Gdansk airport in the LCC, charter and also general aviation markets. Moreover, the creation of a new airport to serve as a back-up, emergency airport cannot justify the scale of investment at Gdynia airport.
(202)
In the light of the above, the Commission considers that the investment at Gdynia airport will lead to a mere duplication of infrastructures in the region, which does not meet a clearly defined objective of common interest.
(ii) The infrastructure is necessary and proportional to the objective which has been set
(203)
As stated in recitals 189 to 202, the Commission considers that the catchment area of Gdynia airport is and will be efficiently served by Gdansk airport. In addition, both airports would pursue a similar business model and focus mainly on LCC’s and charters.
(204)
In absence of a clearly defined objective of common interest the Commission considers that the infrastructure cannot be considered to be necessary and proportional to an objective of common interest (see also recital 202 above).
(iii) The infrastructure has satisfactory medium-term prospects for use, in particular as regards the use of existing infrastructure
(205)
As stated in point (i), Gdynia airport is located only around 25 kilometres away from the existing Gdansk airport and both airport have the same catchment area and a similar business model.
(206)
The capacity of Gdansk airport is currently used at less than 60 %. Taking into account the investments currently being carried out, Gdansk airport is sufficient to serve, depending on the forecasts used, the demand in the region at least until 2025-2028 and further expansions of Gdansk airport are feasible.
(207)
The Commission also notes that the business plan for Gdynia airport shows that the airport would generate about [80-90] % of revenue from serving low-cost and charter carriers. It means that it would focus on markets that are a core business of Gdansk airport.
(208)
In this context, the Commission also observes that Poland did not provide any proofs of a possible collaboration between both airports.
(209)
Also plans to generate revenues from other aviation and non-aviation activities (production and services) would not alone be sufficient to cover the high operational costs related to running Gdynia airport.
(210)
Consequently, the Commission considers that Gdynia airport does not have satisfactory medium-term prospects for use.
(iv) All potential users of the infrastructure have access to it in an equal and non-discriminatory manner
(211)
Poland confirmed that all potential users will have access to the airport infrastructure on an equal and non-discriminatory basis without any commercially unjustified discrimination.
(v) The development of trade is not affected to an extent contrary to the common interest
(212)
The Commission notes that Poland did not provided any proofs that Gdynia and Gdansk airport would form a collaborative aviation hub. Rather, it would seem logical that the two airports would have to compete for essentially attracting the same passengers.
(213)
The Commission further notes that the business plan of Gdynia airport (around [80 - 90] % of revenue generated by low-cost and charter flights) and the scale of investments (e.g. a terminal with the capacity of 0,5 million passengers per annum that is to be expanded in the future) do not confirm the view that Gdynia airport would focus on general aviation traffic and would provide only or mainly services to the general aviation sector.
(214)
Taking into account the above and the fact that both airports would focus first on LCC and charters, the Commission considers that the aid is directed to an airport, which would be in direct competition with another airport in the same catchment area without there being a demand for airport service that could not be served by the existing airport.
(215)
Therefore, the Commission considers that the aid in question would affect trade to an extent contrary to the common interest. The absence of a common interest objective that the aid is intended to achieve, strengthen that conclusion.
(vi) Necessity of aid and incentive effect
(216)
Based on the data provided by Poland the Commission considers that the investment costs can be lower than for the construction of other comparable regional airports in Poland. This is mainly due to usage of existing infrastructure of the military airport. Moreover, Poland argues that without the aid the investment would not be undertaken by the airport manager.
(217)
The Commission further observes that due to long period necessary to reach the break-even point for such type of investment the public financing could be necessary to change the behaviour of the beneficiary in such a way that it entered the investment. Moreover, since the expected profitability of the investment project cannot be established (see recital 177) and a market economy investor would not pursue such project, it is indeed likely that the aid changes the behaviour of the airport manager.
(218)
However, in absence of a clearly defined objective of common interest, the Commission concludes that the aid cannot be considered to be necessary and proportional to that objective.
(219)
Consequently, the Commission considers that the investment aid of Gdynia and Kosakowo in favour of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd does not comply with the requirements of the 2005 Aviation Guidelines and cannot be found compatible with the internal market.
5.2.2. Operating aid
(220)
The Commission is of the view that the financing of operating losses of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd constitutes operating aid, reducing the airport operator’s current expenditure. According to the case law of the Court, such operating aid is in principle incompatible with the internal market. According to the 2005 Aviation Guidelines, operating aid granted to airports can only be declared compatible under exceptional circumstances and strict conditions in underprivileged regions.
(221)
The Commission notes that Gdynia airport is located in an underprivileged region covered by the derogation set out in Article 107(3)(a) of the TFEU, and thus, the Commission has to assess whether the operating aid at stake can be considered compatible under the RAG.
(222)
According to paragraph 76 of the RAG, the operating aid in regions eligible under the derogation in Article 107(3)(a) of the TFEU may be granted provided that following cumulative criteria are met: (i) it is justified in terms of its contribution to regional development and its nature and (ii) its level is proportional to the handicaps it seeks to alleviate.
(223)
Poland is of the opinion that the operating aid is compatible with the paragraph 76 of the RAG (see recitals 77-79).
(224)
Since the Pomeranian Region is already served by Gdansk airport and the new airport will not increase the connectivity of this region, the Commission cannot conclude that the aid would contribute to regional development.
(225)
The Commission considers that in absence of that, it cannot be concluded that the operating aid is proportional to the handicaps it seeks to alleviate, as the Pomeranian Region does not appear to suffer from any connectivity handicap.
(226)
Moreover, the Commission considers the assessed operating aid is allocated to a part of predetermined expenditure. However in the view of the Commission’s assessment of the business plan for Gdynia airport and it’s assessment of the level of foreseen revenues and costs, presented in section 5.1.3, it cannot be concluded that the aid would be limited to a necessary minimum, granted on a transitional basis and be degressive. In particular, with regard to the uncertainties regarding the expected profitability of the airport operator (see section on the existence of aid) the transitional nature and degressivity of the aid cannot be ensured.
(227)
In any case, the Commission considers that granting operating aid in order to ensure the operation of an investment project that benefits of incompatible investment aid is inherently incompatible with the internal market.
(228)
Therefore, the Commission considers that the operating aid in favour of Gdynia-Kosakowo airport Ltd granted by Gdynia and Kosakowo does not comply with the criteria set out in the RAG.
5.2.3. Conclusion on comptibility
(229)
Consequently, the Commission concludes that the State aid granted to Gdynia-Kosakowo Airport Ltd is incompatible with the internal market.
(230)
The Commission has not identified any other compatibility clause that could potentially be relevant for declaring the present aid compatible with the Treaty. Likewise Poland has invoked neither any compatibility clause nor provided any substantial arguments that would allow the Commission to declare the present aid compatible.
(231)
The investment and operating aid which Poland has granted or intends to grant in favour of Gdynia-Kosakowo Airport Ltd are incompatible with the internal market. Poland has unlawfully implemented the aid in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
6. RECOVERY
(232)
In accordance with the TFEU and the Court of Justice’s established case-law, the Commission is competent to decide that the Member State concerned must abolish or alter aid (61) when it has found that it is incompatible with the internal market. The Court has also consistently held that the obligation on a State to abolish aid regarded by the Commission as being incompatible with the internal market is designed to re-establish the previously existing situation (62). In this context, the Court has stated that that objective is attained once the recipient has repaid the amounts granted by way of unlawful aid, thus forfeiting the advantage which it had enjoyed over its competitors on the market, and the situation prior to the payment of the aid is restored (63).
(233)
Following that case-law, Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 (64) laid down that ‘where negative decisions are taken in respect of unlawful aid, the Commission shall decide that the Member State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary.’
(234)
Therefore, the State aid mentioned above must be reimbursed to the Polish authorities, insofar as it has been paid out,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
1. The State aid, unlawfully put into effect by Poland between 28 August 2007 and 17 June 2013 in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union in favour of Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. by means of capital injections amounting to PLN 91 714 000 PLN is incompatible with the internal market.
2. The State aid which Poland is planning to implement for Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. after 17 June 2013 for the conversion of the military airport of Gdynia-Kosakowo into a civil aviation airport is incompatible with the internal market. The State aid may accordingly not be implemented.
Article 2
1. Poland shall recover the aid referred to in Article 1(1) from the beneficiary.
2. The sums to be recovered shall bear interest from the dates listed in the second subparagraph until their actual recovery.
The dates on which the sums to be recovered were put at the disposal of the beneficiary are the following:
(a)
28 August 2007 for the amount of 50 000 PLN;
(b)
4 March 2008 for the amount of 200 000 PLN;
(c)
11 September 2008 for the amount of 500 000 PLN;
(d)
28 July 2009 for the amount of 1 345 000 PLN;
(e)
8 December 2010 for the amount of 4 361 000 PLN;
(f)
8 July 2011 for the amount of 25 970 000 PLN;
(g)
1 September 2011 for the amount of 1 779 000 PLN;
(h)
25 April 2012 for the amount of 31 009 000 PLN;
(i)
27 May 2013 for the amount of 6 469 000 PLN;
(j)
17 June 2013 for the amount of 20 031 000 PLN.
3. The interest shall be calculated on a compound basis in accordance with Chapter V of Commission Regulation (EC) No 794/2004 (65).
4. Poland shall cancel all outstanding payments of the aid referred to in Article 1(2) with effect from the date of notification of this Decision.
Article 3
1. Recovery of the aid referred to in Article 1(1) shall be immediate and effective.
2. Poland shall ensure that this Decision is implemented within four months following the date of notification of this Decision.
Article 4
1. Within two months following notification of this Decision, Poland shall submit the following information to the Commission:
(a)
the total amount (principal and recovery interests) to be recovered from the beneficiary;
(b)
a detailed description of the measures already taken and planned to comply with this Decision;
(c)
documents demonstrating that the beneficiary has been ordered to repay the aid.
2. Poland shall keep the Commission informed of the progress of the national measures taken to implement this Decision until recovery of the aid referred to in Article 1(1) has been completed. It shall immediately submit, on simple request by the Commission, information on the measures already taken and planned to comply with this Decision. It shall also provide detailed information concerning the amounts of aid and recovery interest already recovered from the beneficiary.
Article 5
This Decision is addressed to the Republic of Poland.
Done at Brussels, 11 February 2014.