РЕШЕНИЕ (ЕС) 2015/455 НА КОМИСИЯТА
от 23 юли 2014 година
относно държавната помощ (SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), предоставена от Гърция в полза на Piraeus Bank Group във връзка с рекапитализацията и преструктурирането на Piraeus Bank S.A.
(нотифицирано под номер C(2014) 5217)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С PIRAEUS BANK
(1)
С решение от 19 ноември 2008 г. Комисията одобри схема с наименование „Мерки в помощ на кредитните институции в Гърция“ („схема за подпомагане на гръцките банки“), предназначена да гарантира стабилността на гръцката финансова система. Със схемата за подпомагане на гръцките банки се предвижда предоставянето на помощ по включените в нея три мерки: мярка за рекапитализация, мярка за гаранции и мярка за държавни облигационни заеми (2). През май 2009 г. Piraeus Bank („Банката“ (3)) беше рекапитализирана от Гърция по мярката за рекапитализация.
(2)
В съображение 14 от Решението от 19 ноември 2008 г. е отбелязано, че на Комисията следва да бъде представен план за преструктуриране по отношение на получателите на мярката за рекапитализация.
(3)
На 23 юли 2010 г. гръцките органи представиха на Комисията план за преструктуриране. Този план и последващите му актуализации, както и допълнителната информация, представена от гръцките органи, бяха регистрирани от Комисията като дело SA.30342 (PN 26/2010) и след това дело SA.32787 (2011/PN).
(4)
Банката нееднократно е ползвала държавни гаранции и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки (4). Тя се е ползвала и от гарантирана от държавата спешна помощ за осигуряване на ликвидност („гарантирана от държавата СПОЛ“).
(5)
На 20 април 2012 г. Гръцкият фонд за финансова стабилност („HFSF“) предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент да участва в планирано увеличение на акционерния капитал на Банката. На 28 май 2012 г. HFSF извърши мостова рекапитализация на Банката на стойност 4 700 млн. евро („първа мостова рекапитализация“).
(6)
На 10 май 2012 г. гръцките органи официално уведомиха Комисията за писмото за поемане на ангажимент от HFSF към Банката. Комисията го регистрира като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело SA.34826 (2012/NN), тъй като мярката вече е била приведена в действие.
(7)
С решение от 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване по отношение на първата мостова рекапитализация („решението за откриване по отношение на Piraeus“) (5).
(8)
През декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация на Банката на стойност 1 553 млн. евро („втора мостова рекапитализация“). На 21 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката и писмо за поемане на ангажимент за участие в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите капиталови инструменти, които трябва да бъдат емитирани, в общ размер на 1 082 млн. евро (6). Гръцките органи уведомиха Комисията за тези мерки на 20 декември 2012 г. (7).
(9)
През септември 2012 г. Банката обяви намерението си да придобие Geniki от Société Générale S.A. („Société Générale“). През септември и октомври Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката във връзка с придобиването на Geniki.
(10)
На 19 октомври 2012 г. Банката подписа споразумение за покупка на дялове със Société Générale относно придобиването на общия дял на Société Générale (99,08 %) в Geniki.
(11)
На 12 декември 2012 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на Geniki.
(12)
На 26 февруари 2013 г. Банката информира Комисията за намерението си да придобие Millennium Bank Greece S.A. („MBG“). Комисията проведе множество телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с гръцките органи и с Банката във връзка с придобиването на MBG.
(13)
На 25 март 2013 г. службите на Комисията изпратиха писмо до Гърция, включващо предварителната им оценка за придобиването на MBG.
(14)
На 22 април 2013 г. Банката съобщи, че е сключила споразумение с Millennium Banco Comercial Portugues („BCP“) относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Piraeus.
(15)
На 3 юни 2013 г. HFSF частично преобразува първата и втората мостови рекапитализации в собствен капитал на обща стойност 5 891 млн. евро. HFSF предостави на Банката и допълнителна сума в размер на 1 094 млн. евро в съответствие с ангажимента, поет в момента, в който Банката придоби „добрата“ част на Agricultural Bank of Greece („ATE“) и гръцките клонове на трите кипърски банки (вж. раздел 1.2). В допълнение частни инвеститори вляха 1 444 млн. евро. Общата рекапитализация възлезе на 8 429 млн. евро и е известна като „рекапитализацията от пролетта на 2013 г.“
(16)
На 19 декември 2013 г. гръцките органи представиха на Комисията информация по отношение на условията на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(17)
На 25 юни 2014 г. гръцките органи представиха на Комисията окончателен план за преструктуриране на Банката („план за преструктуриране“). На същата дата те предоставиха информация относно гарантирана от държавата СПОЛ. Те обявиха намерението си да продължат да предоставят помощ за ликвидност на Банката, както и държавни гаранции по дългови инструменти и държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки.
(18)
В хода на административната процедура Комисията проведе множество срещи, телеконференции и обмен на електронна кореспонденция с представители на гръцките органи и на Банката.
(19)
Гърция изрази съгласие по изключение настоящото решение да бъде прието само на английски език.
1.2. ПРОЦЕДУРА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИТИТЕ ПРЕДПРИЯТИЯ
1.2.1. Процедура, свързана с ATE
(20)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (сума, която включваше и 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката схема за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. С решение от 23 май 2011 г. Комисията одобри тези мерки въз основа на план за преструктуриране на ATE („решението за преструктуриране на ATE“) (8).
(21)
На 29 декември 2011 г. Гърция участва в емитиране на капиталови права на ATE на стойност 290 млн. евро.
(22)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, в който се предлагаше преструктуриране на ATE посредством прилагането на процедура за придобиване и поемане на задължения (9) към избрани активи и пасиви на ATE („прехвърлените дейности на ATE“), докато оставащите активи и пасиви бъдат преструктурирани чрез отделянето им в „лоша“ банка.
(23)
През юли 2012 г. Банката обяви придобиването чрез поглъщане на „добрата“ част от ATE, която беше обявена за ликвидация.
(24)
В същото време HFSF се ангажира да покрие капиталовите нужди на Банката, произтичащи от придобитите активи. На 27 януари 2013 г. Банката на Гърция заключи, че капиталът, необходим за регулаторни цели в резултат на придобиването на прехвърлените дейности на ATE, възлиза на 570 млн. евро, които ще се покрият от HFSF.
(25)
С решение от 3 май 2013 г. (10) („решението за ликвидация на ATE“) Комисията заключи, че мерките за подпомагане, предоставени по време на трансфера на прехвърлените дейности на ATE, не представляват държавна помощ за Банката, а за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар, ако планът за преструктуриране на Банката, който понастоящем включва и прехвърлените дейности на ATE, дава възможност за възстановяване на жизнеспособността ѝ в дългосрочен план.
(26)
През юни 2013 г. HFSF вля 570 млн. евро в Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (11).
1.2.2. Процедура, свързана с гръцките дейности на Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank („трите кипърски банки“)
(27)
След извънредното заседание на Еврогрупата (12) от 15 март 2013 г., кипърските власти и Европейският съюз, Международният валутен фонд („МВФ“) и Европейската централна банка („ЕЦБ“) постигнаха политическо съгласие по политиката в основата на бъдещата програма за макроикономически корекции. По-конкретно, наред с другото, беше договорено, че дейностите на трите кипърски банки в Гърция ще бъдат прехвърлени към гръцка банка.
(28)
Банката и други гръцки банки изразиха интерес към придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция.
(29)
На 22 март 2013 г. HFSF изрази съгласие Банката да направи оферта за придобиването на гръцките клонове, депозити и заеми на трите кипърски банки. Офертата на Банката беше обвързана с предоставянето на собствен капитал от HFSF за Банката в размер, равностоен на цената, платена за собствения капитал на придобитото предприятие.
(30)
Гръцките власти и HFSF информираха подробно службите на Комисията за напредъка на процеса, както и за условията на придобиването.
(31)
На 26 март 2013 г. Банката подписа споразумение за продажба и трансфер с всяка от трите кипърски банки по отношение на техните гръцки дейности (депозити, заеми и клонова мрежа).
(32)
В съответствие с договореното през март 2013 г. HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката (13), за да покрие капиталовите нужди, възникнали с придобиването на тези активи.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. БАНКАТА И НЕЙНИТЕ ЗАТРУДНЕНИЯ
2.1.1. Общо положение на гръцкия банков сектор
(33)
Реалният брутен вътрешен продукт („БВП“) на Гърция спадна с 20 % в периода 2008-2012 г., както е показано в таблица 1. В резултат на това гръцките банки бяха изправени пред бързо повишаващ се процент на неизпълнение по кредитите на гръцките домакинства и дружества (14). Тези тенденции оказаха неблагоприятно въздействие върху показателите на активите на гръцките банки и породиха капиталови нужди.
Таблица 1
Ръст на реалния БВП на Гърция, 2008-2013 г.
Гърция
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Ръст на реалния БВП (%)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Източник:
Евростат, на разположение онлайн на: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Освен това през февруари 2012 г. Гърция осъществи обмен на облигации с частния сектор, известен като участие на частния сектор („програма за PSI“). Гръцките банки взеха участие в програмата за PSI, в чиито рамки гръцкото правителство предлагаше на съществуващите частни притежатели на облигации нови ценни книжа (включително нови гръцки държавни облигации („гръцки държавни облигации“), ценни книжа, свързани с БВП, и известия за плащане по PSI, емитирани от Европейския фонд за финансова стабилност („ЕФФС“), срещу съществуващи гръцки държавни облигации с номинална отстъпка от 53,5 % и по-дългосрочен матуритет (15). На 9 март 2012 г. (16) гръцките органи обявиха резултатите от този обмен на облигации. Обменът доведе до значителни загуби за притежателите на облигации (изчислени от Банката на Гърция средно на 78 % от номиналната стойност на старите гръцки държавни облигации за гръцките банки) и капиталови нужди, които бяха записани със задна дата във финансовите отчети на гръцките банки за 2011 г. Общите загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI, са обобщени в таблица 2.
Таблица 2
Общи загуби на основните гръцки банки, свързани с програмата за PSI (млн. EUR)
Банки
Номинална стойност на гръцките държавни облигации
Номинална стойност на свързаните с държавата кредити
Обща номинална стойност
Загуба по гръцките държавни облигации вследствие на PSI
Загуба по свързани с държавата кредити вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Основен капитал от първи ред (%)
Обща брутна загуба вследствие на PSI/Общо активи (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор, (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 14.
(35)
Тъй като гръцките банки бяха изправени пред значителен недостиг на капитал в резултат на програмата за PSI и продължаващата рецесия, за рекапитализацията на тези банки бяха предоставени средства по линия на Меморандума за икономически и финансови политики („МИФП“) в рамките на Втората програма за корекции за Гърция между гръцкото правителство, Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ от 11 март 2012 г. Гръцките органи направиха оценка, че общо нуждите от банкова рекапитализация и разходите за преструктуриране, които следва да бъдат финансирани по тази програма, възлизат на 50 млрд. евро (17). Тази сума беше изчислена въз основа на стрес тест, проведен от Банката на Гърция в периода декември 2011 г. - декември 2014 г. („стрес тест от 2012 г.“), който беше базиран на прогнозата за загуби по кредити, направена от Blackrock (18). Средствата за рекапитализацията на гръцките банки бяха предоставени чрез HFSF. В таблица 3 е обобщено изчислението на капиталовите нужди за основните гръцки банки, направено в резултат на стрес теста от 2012 г.
Таблица 3
Стрес тест от 2012 г.: капиталови нужди на основните гръцки банки (млн. EUR)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (дек. 2011 г.)
Обща брутна загуба вследствие на PSI (декември 2011 г.)
Провизии, свързани с PSI (юни 2011 г.)
Брутна кумулативна загуба Прогнози за кредитен риск
Резерви за загуби от кредити (декември 2011 г.)
Вътрешно генериране на капитал
Целеви основен капитал от първи ред (дек. 2014 г.)
Капиталови нужди
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Източник:
Банка на Гърция, Доклад относно рекапитализацията и преструктурирането на гръцкия банков сектор (Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), декември 2012 г., стр. 8.
(36)
В съответствие с МИФП от март 2012 г. „на банките, които представят жизнеспособни планове за набиране на капитал, ще се предостави възможност да кандидатстват за публично подпомагане и да получат такова по начин, който да запази стимулите за вливане на капитал от частния сектор и следователно да сведе до минимум тежестта за данъкоплатците“ (19). Банката на Гърция установи, че само четирите най-големи банки (Eurobank, National Bank of Greece, Банката и Alpha Bank) са представили жизнеспособни планове за набиране на капитал (20). Те получиха от HFSF средства за първа рекапитализация през май 2012 г.
(37)
Вътрешните депозити в банките в Гърция намаляха с общо 37 % между края на 2009 г. и юни 2012 г. вследствие на рецесията и политическата несигурност. Тези банки трябваше да плащат по-високи лихвени проценти, за да се опитат да задържат депозитите. Разходите по депозитите нараснаха, което намали нетния лихвен марж на банките. Тъй като гръцките банки нямаха достъп до пазарите за финансиране на едро, те станаха изцяло зависими от финансирането от Евросистемата (21), все по-голяма част от което е под формата на гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция.
(38)
На 3 декември 2012 г. Гърция стартира програма за обратно изкупуване на новите гръцки държавни облигации, получени от инвеститорите в рамките на програмата за PSI, по цени в диапазона 30,2 % - 40,1 % от тяхната номинална стойност (22). Гръцките банки участваха в тази програма за обратно изкупуване, вследствие на което реализираха допълнителни загуби по техните счетоводни баланси, тъй като по-голямата част от счетоводната загуба (т.е. разликата между пазарната стойност и номиналната стойност), записана на тези нови гръцки държавни облигации по времето на програмата за PSI, става окончателна и необратима (23).
(39)
През декември 2012 г. четирите най-големи гръцки банки получиха средства за втора мостова рекапитализация от HFSF.
(40)
През пролетта на 2013 г. мостовата рекапитализация на четирите банки беше преобразувана в постоянна рекапитализация под формата на обикновени акции, като HFSF държеше повече от 80 % от дяловото участие на всяка от четирите банки. За банките, които успяха да привлекат предварително определена сума частен капитал (Банката, Alpha Bank и National Bank of Greece), HFSF получи дялове без право на глас, а частните инвеститори получиха гаранции за акциите на HFSF.
(41)
През юли 2013 г. Банката на Гърция възложи на консултант задачата да извърши диагностично проучване на кредитните портфейли на всички гръцки банки. Въпросният консултант направи прогнози за загуби по кредити („ПЗК“) по всички вътрешни кредитни портфейли на гръцките банки, както и по кредити, които носят гръцки риск в чуждестранни клонове и дъщерни дружества, за период, надвишаващ над три и половина години, и за целия срок на кредитите. След анализа бяха направени ПЗК при два макроикономически сценария - базов и неблагоприятен. Банката на Гърция направи ПЗК за чуждестранните кредитни портфейли въз основа на сведения от консултанта.
(42)
Въз основа на оценката на ПЗК от консултанта през есента на 2013 г. Банката на Гърция стартира нов стрес тест („стрес тестът от 2013 г.“), за да прецени стабилността на капиталовата позиция на гръцките банки при базов и при неблагоприятен сценарий. Банката на Гърция направи оценка на капиталовите нужди с техническата помощ на втори консултант.
(43)
Основните компоненти на оценката на капиталовите нужди по стрес теста от 2013 г. бяха следните: i) ПЗК (24) по кредитните портфейли на банките на консолидирана база за гръцки риск и чуждестранен риск, без съществуващи резерви за заеми; и ii) прогнозната доходност от дейността на банките за периода от юни 2013 г. до декември 2016 г. въз основа на консервативна корекция на плановете за преструктуриране, които са били представени на Банката на Гърция през четвъртото тримесечие на 2013 г. В таблица 4 е обобщено изчислението на капиталовите нужди на основните гръцки банки на консолидирана база при базовия сценарий за въпросния стрес тест от 2013 г.
Таблица 4
Стрес тест от 2013 г.: капиталови нужди на гръцките банки на консолидирана база при базовия сценарий (млн. евро)
Банки
Референтен основен капитал от първи ред (юни 2013 г.) (1)
Резерви за загуби от кредити (юни 2013 г.) (2)
ПЗК за гръцки риск (3)
ПЗК за чуждестранен риск (25) (4)
Вътрешно генериране на капитал (5)
Съотношение на основния капитал от първи ред при стрес теста (дек. 2016 г.) (6)
Капиталови нужди (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
На 6 март 2014 г. Банката на Гърция обяви резултатите от стрес теста от 2013 г. и поиска от банките да представят до средата на април 2014 г. своите планове за набиране на капитал с оглед на покриването на капиталовите нужди при базовия сценарий.
(45)
Между края на март 2014 г. и началото на май 2014 г. банките извършиха увеличенията на капитала.
2.1.2. Бенефициерът
(46)
Банката предоставя универсални банкови услуги основно в Гърция и в Централна, Източна и Югоизточна Европа (Румъния, България, Сърбия, Албания, Украйна и Кипър), както и в Египет. Тя предлага пълната гама от банкови и финансови продукти и услуги за домакинства и за фирми. Банката осъществява банкиране на дребно, корпоративно и частно банкиране, управление на активи, трезор и инвестиционно банкиране. Банката е учредена в Гърция и акциите ѝ се котират на Атинската фондова борса. На 30 декември 2012 г. служителите на Банката наброяват общо 18 597 души (28).
(47)
Банката взе участие в програмата за PSI, като обмени гръцки държавни облигации и свързани с държавата кредити с номинална стойност от 7,7 млрд. евро. Общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 5 911 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. (29). В рамките на програмата за обратно изкупуване от декември 2012 г. Банката продаде новите гръцки държавни облигации, които получи по линия на програмата за PSI, с голяма отстъпка от номиналната стойност. Вследствие на тази продажба станаха ясни загубите ѝ по новите гръцки държавни облигации.
(48)
Основните цифри за Банката към декември 2010 г., декември 2011 г., декември 2012 г. и декември 2013 г. (консолидирани данни) са представени в таблица 5.
Таблица 5
Основни цифри на Piraeus Bank, 2010 г., 2011 г., 2012 г. и 2013 г.
Печалба и загуба
(млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г. (30)
2013 г. (31)
Нетни приходи от лихви
1 207
1 194
1 047
1 664
Общо приходи от дейността
1 510
1 245
1 921
2 205
Общо разходи от дейността
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Приходи преди провизии
625
405
989
525
Загуби от обезценка за покриване на кредитния риск
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Загуби от обезценка, свързани с гръцки държавни облигации, и кредити, които отговарят на условията за PSI
(5 911)
Отрицателна репутация
351
3 810
Нетна печалба/загуба
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Селективни цифри за обемите
(млн. EUR)
31 декември 2010 г.
31 декември 2011 г.
31 декември 2012 г. (31)
31 декември 2013 г. (32)
Общо нетни кредити и авансови плащания към клиенти
(нетна стойност)
40 150
35 634
44 613
62 366
Депозити
29 475
21 796
36 971
54 279
Общо активи
57 561
49 352
70 408
92 010
Общ собствен капитал (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
От таблица 5 е видно, че, освен огромните загуби, записани през 2011 г. вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро (33)), Банката бележи спад в приходите (наред с другото и поради по-високите разходи по депозитите) и високи и нарастващи загуби от обезценка по нейните кредитни портфейли в Гърция и в чужбина до средата на 2012 г. Позицията на ликвидност на Банката е сериозно засегната от отлива на депозити. Тази ситуация се подобри донякъде след като Банката започна да прави придобивания през юли 2012 г.
(50)
При стрес теста от 2013 г. Банката на Гърция определи капиталовите нужди на Банката на 465 млн. евро при базовия сценарий.
(51)
През март 2014 г. Банката извърши увеличение на капитала в размер на 1 752 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, посочени в съображение 50, и за изплащане на 940 млн. евро в привилегировани акции, държани от Гърция (34). За разлика от увеличението на капитала на Eurobank от април 2014 г., HFSF не пое към Банката задължение за вливане на капитал в рамките на увеличението на капитала в случай на недостатъчно търсене от частния сектор. Увеличението на капитала на Банката е осъществено чрез непреференциално предлагане на собствен капитал (т.е. увеличение на капитала с отменяне на правата на акционерите на преференциално изкупуване) на международни инвеститори и чрез публично предлагане в Гърция. Цената на записването е определена на 1,7 евро на акция.
(52)
След увеличението на капитала Банката обяви на 22 май 2014 г., че е изкупила обратно привилегированите акции на Гърция, за обща сума в размер на 750 млн. евро (35).
2.2. ПРИДОБИВАНИЯ ОТ БАНКАТА НА БАНКОВИ ДЕЙНОСТИ В ГЪРЦИЯ
2.2.1. Придобиване на ATE
(53)
ATE е учредена от Гърция през 1929 г. като организация с нестопанска цел. До началото на 90-те години ATE е специализирана финансова институция, която подпомага развитието на селскостопанския сектор от името на гръцката държава. През декември 2000 г. дружеството започва да се котира на Атинската фондова борса. На 14 ноември 2011 г. Гърция е основният акционер на ATE с дял от 89,9 %.
(54)
ATE извършва всички банкови дейности, както банкиране на дребно, така и корпоративно банкиране, предоставя финансови услуги като застраховане и лизинг, и придобива мажоритарно участие в дружества с дейност в нефинансовия сектор, включително сектора на производство на захар и сектора на производство на мляко и млечни продукти.
(55)
През юли 2012 г. ATE предлага своите услугите чрез мрежата си от 468 клона и има 5 024 служители. През юли 2012 г. общата сума на депозитите ѝ възлиза на 14,9 млрд. евро при обща сума на активите в размер на 21,8 млрд. евро (36).
(56)
От 2006 г. насам ATE предлага услугите си и извън пределите на Гърция с 74 % дял в ATE Bank Romania и дял от 20,3 % от общия акционерен капитал и 25 % от привилегированите акции в AIKBanka Serbia.
(57)
Трудностите на ATE възникват преди кризата с гръцкия държавен дълг основно в резултат на лошо качество на активите и на традиционно ниската рентабилност преди загубите. Освен това кризата с гръцкия държавен дълг засегна всички гръцки банки, включително ATE, по два начина: i) загубата на достъп на Гърция до международните дългови пазари засегна сериозно позицията на ликвидност на гръцките банки, и ii) качеството на активите се влоши и се увеличиха загубите.
(58)
През април 2011 г. Гърция вля 1 445 млн. евро в ATE (включително 675 млн. евро, предоставени първоначално по линия на гръцката мярка за рекапитализация). Освен това ATE получи помощ за осигуряване на ликвидност в размер на 6 103 млн. евро. Комисията одобри тези мерки в Решението за преструктуриране на ATE.
(59)
Въпреки това, през втората половина на 2011 г. положението на ATE по отношение на капитала се влоши основно поради нейното участие в програмата за PSI. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума, свързана с PSI, е в размер на около 4 329 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на прехвърлените дейности на ATE са оценени на 4 920 млн. евро.
(60)
На 22 март 2012 г. Гърция представи доклад на Банката на Гърция, съдържащ предложение за преструктуриране на ATE посредством процедура за придобиване и поемане на задълженията по отношение на прехвърлените дейности на ATE и за преструктуриране на оставащите активи и пасиви чрез отделянето им в „лоша“ банка. Банката и друга голяма гръцка банка представиха необвързващи оферти на HFSF. На 26 юли 2012 г. съветът на директорите на HFSF одобри предложението на Банката.
(61)
На 27 юли 2012 г. Банката на Гърция осъществи трансфера на прехвърлените дейности на ATE към Банката (37).
(62)
Тъй като прехвърлените дейности на ATE съдържат по-малко активи по справедлива стойност, отколкото пасиви, HFSF, в съответствие с решението на Банката на Гърция от 28 януари 2013 г., трябваше да покрие разликата между прехвърлените активи и прехвърлените пасиви, т.е. недостига от финансиране. Банката на Гърция заключи въз основа на одитираните стойности, че недостигът от финансиране би бил в размер на 7 471 млн. евро и че HFSF е предоставил на Банката облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност („облигации на EFSF“) на стойност 7 471 млн. евро.
(63)
Освен това HFSF се ангажира да предостави капитал на Банката, за да може прехвърлените дейности на ATE да бъдат капитализирани до 9 %. Тази сума първоначално е определена на 500 млн. евро, но окончателната сума е определена на 570 млн. евро. HFSF вля окончателната сума в Банката срещу обикновени акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(64)
Банката придоби прехвърлените дейности на ATE на покупна цена от 95 млн. евро.
2.2.2. Придобиване на Geniki
(65)
Geniki е създадена през 1937 г. Geniki предоставя финансови услуги в секторите банкиране на дребно, корпоративно банкиране и услуги на капиталовия пазар. През 2004 г. Société Générale придоби мажоритарен дял от акциите на Geniki. Geniki има 104 клона и 1 391 служители към 31 декември 2012 г. (38) Общата стойност на активите възлиза на 2,6 млрд. евро, общите нетни кредити - на 1,9 млрд. евро, а депозитите - на приблизително 2 млрд. евро (39).
(66)
Кризата с гръцкия държавен дълг оказа много отрицателно въздействие върху резултатите в банковия сектор. Освен това, участието на гръцките банки в програмата за PSI доведе до бързо влошаване на положението им по отношение на капитала. Както е показано в таблица 2, общата начислена сума на Geniki, свързана с PSI, е в размер на приблизително 292 млн. евро преди данъчно облагане и е изцяло записана в отчетите ѝ за 2011 г. Както е показано в таблица 3, капиталовите нужди на Geniki са оценени на 281 млн. евро и са изчислени въз основа на стрес теста, извършен от Банката на Гърция.
(67)
През юни 2012 г. Société Générale осъществи връзка и с четирите големи гръцки банки в опит да продаде Geniki. Единствено Банката изрази интерес към придобиването на Geniki.
(68)
Преговорите между Société Générale и Банката за продажбата на Geniki доведоха до официално споразумение на 19 октомври 2012 г., съгласно което: i) Société Générale трябваше да продаде, а Банката да закупи дела от 99,08 %, който Société Générale държи в Geniki, и ii) Société Générale трябваше да преотстъпи и прехвърли, а Банката да придобие 100 % от авансовите плащания за акционерен капитал на Geniki, които Société Générale е договорила и ще договори в бъдеще. В крайна сметка Société Générale се съгласи да направи авансово плащане на приблизително 290 млн. евро на Geniki и да закупи облигации, емитирани от Банката в размер на приблизително 170 млн. евро. След това Банката придоби Geniki за 1 млн. евро.
(69)
На 14 декември 2012 г. Банката обяви, че придобиването на дела на Société Générale в Geniki е приключено.
2.2.3. Придобиване на гръцките дейности на трите кипърски банки
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank и Hellenic Bank са създадени съответно през 1899 г., 1901 г. и 1976 г.
(71)
След извънредното заседание на Еврогрупата от 15 март 2013 г. беше постигнато споразумение относно основните параметри на плана за спасяване на Кипър от Европейския съюз, МВФ и ЕЦБ. Гръцкият съвет за системна стабилност („HSSB“) с единодушие предложи гръцките активи и пасиви от клоновете на трите кипърски банки в Гърция да бъдат прехвърлени към съществуваща гръцка банка. По-конкретно, HSSB посочи, че „[…] (40) споразумението дава пълна сигурност на вложителите на гръцките клонове [на трите кипърски банки], гарантира гръцкия обществен интерес и финансовата стабилност и не представлява тежест за гръцкия държавен дълг“.
(72)
Банката на Гърция е натоварена да проучи дали гръцките банки са потенциално заинтересовани и в този контекст отправи покана за изразяване на интерес. Освен това, HFSF постигна съгласие да покрие капиталовите нужди (на купувача), които ще възникнат при придобиването на гръцките клонове на трите кипърски банки.
(73)
В таблица 6 са обобщени активите и пасивите на трите кипърски банки, които в крайна сметка са прехвърлени към Банката („кипърски прехвърлени дейности“).
Таблица 6
Прехвърлени дейности на трите кипърски банки
Прехвърлени дейности
Активи
Всички гръцки кредити, включително лизинг и факторинг
Кредити от сектора на корабоплаването и други кредити, предоставени и управлявани в Гърция и записани в кипърския кредитен портфейл
Дълготрайни активи (без активите с отсрочен данък)
Пасиви
Всички депозити на трите кипърски банки, събирани в Гърция
Източник:
Договорености, „Обособяване и продажба на гръцките активи на кипърските банки“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks), 10 април 2013 г.
(74)
Активите, прехвърлени на Банката, възлизат на приблизително 18,9 млрд. евро, а пасивите - на приблизително 15 млрд. евро. Въпреки това, страните по сделката постигнаха съгласие да вземат под внимание размера на загубите, който беше прогнозиран в доклада на PIMCO за банките в Кипър, при неблагоприятен сценарий (41). Съгласно доклада на PIMCO стойността на активите, които ще се прехвърлят на Банката, възлиза на приблизително 16,5 млрд. евро. Прехвърлените пасиви възлизат на приблизително 14,5 млрд. евро.
(75)
На 21 и 22 март 2013 г. само три банки, включително Банката, представиха необвързващи оферти.
(76)
На 22 март 2013 г. HFSF даде съгласието си за придобиването на дейностите на трите кипърски банки в Гърция от Банката. Общата сума, платена от Банката за придобиването на кипърските прехвърлени дейности, е 524 млн. евро. По-конкретно е постигната договореност, че Банката ще плати 237 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Bank of Cyprus, 258 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Cyprus Popular Bank и 29 млн. евро за придобиването на прехвърлените дейности на Hellenic Bank.
(77)
През юни 2013 г., в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (42), HFSF вля капитал в размер на 524 млн. евро в Банката, за да покрие покупната цена, платена от Банката.
2.2.4. Придобиване на MBG
(78)
MBG е създадена през 2000 г. MBG има 119 клона и 1 174 служители към 31 декември 2012 г. (43).
(79)
На 22 април 2013 г. Банката подписа окончателно споразумение с BCP относно придобиването на целия акционерен капитал на MBG и участието на BCP в предстоящото увеличение на капитала на Банката.
(80)
Съгласно това споразумение BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за регулаторната рекапитализация на MBG (от която 139 млн. евро вече са предоставени от BCP през декември 2012 г.) посредством преобразуването на подчинените и първостепенните кредити от BCP на MBG в собствен капитал. Освен това, цялото финансиране, предоставено от BCP на MBG в миналото, трябваше да бъде възстановено от MBG в два транша: 650 млн. евро да бъдат платени на датата на приключване на сделката, а сумата от приблизително 250 млн. евро да бъде платена в срок от шест месеца от приключването. Накрая, BCP трябваше да допринесе с 400 млн. евро за рекапитализацията на Банката посредством частни емисии на ценни книжа с изключение на преференциални права. Тогава Банката трябваше да придобие изцяло рекапитализираната MBG за 1 млн. евро.
(81)
На 19 юни 2013 г. Банката обяви, че придобиването на MBG е приключено.
2.2.5. Преглед на комбинирания ефект от придобиванията
(82)
В таблица 7 се прави преглед на последиците от последователните придобивания върху размера и състоянието на Банката в Гърция (нито един от придобитите субекти не включва чуждестранни активи, с изключение на прехвърлените дейности на ATE, които съдържат малко румънски активи). В резултат на тези придобивания Банката понастоящем има най-големия пазарен дял от гръцкия пазар на депозити и кредити.
Таблица 7
Последици от последователните придобивания върху размера на Piraeus в Гърция
31.12.2012 г.
Само Гърция
Само Piraeus
ATE
Geniki
Кипърски банки
MBG
НОВА ГРУПА
Общо заеми
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
част от новата група
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Нетни кредити
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
част от новата група
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Депозити
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
част от новата група
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Служители
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
част от новата група
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Клонове
325
460
104
307
120
1 316
част от новата група
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Източник:
данни, представени на 10 юни 2014 г. от Piraeus Bank
2.3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
2.3.1. Мерки за помощ, предоставени на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки (мерки L1 & A)
(83)
Банката е получила помощ под различна форма по схемата за подпомагане на гръцките банки, по мярката за рекапитализация, по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми.
2.3.1.1. Държавна помощ за ликвидност, предоставена по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(84)
Банката е ползвала и продължава да ползва помощ по мярката за гаранции и по мярката за държавни облигационни заеми. Въпросната помощ ще бъде наричана в настоящото решение „мярка L1“. През 2010 г. Банката емитира държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също отпуска заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края март 2014 г. размерът на неизкупените държавни облигации възлиза на 1 024 млн. евро (44).
(85)
В плана за преструктуриране на Банката, представен от гръцките органи на Комисията на 25 юни 2014 г., гръцките органи поискаха разрешение да продължат да предоставят гаранции и заеми от държавни облигации на Банката по схемата за подпомагане на гръцките банки по време на периода на преструктуриране, ако възникне необходимост от подобна помощ за ликвидност, въпреки че не се очаква това да се случи.
2.3.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(86)
През май 2009 г. и декември 2011 г. Банката получи от Гърция по мярката за рекапитализация към схемата за подпомагане на гръцките банки вливания на капитал съответно в размер на 370 млн. евро и 380 млн. евро, в общ размер от 750 млн. евро (мярка А), които се равняват на приблизително 2,1 % от рисково претеглените активи (45) на Банката за този период.
(87)
Рекапитализацията е извършена под формата на привилегировани акции, записани от Гърция, като купонът е 10 %, а падежът - пет години.
(88)
Банката е изкупила привилегированите акции на 22 май 2014 г., както е посочено в съображение 52.
2.3.2. Гарантирана от държавата СПОЛ (мярка L2)
(89)
СПОЛ представлява извънредна мярка, която дава възможност на платежоспособна финансова институция, изправена пред временни проблеми с ликвидността, да получи финансиране от Евросистемата, без въпросната операция да е включена в единната парична политика. Лихвеният процент, който дадена финансова институция заплаща за СПОЛ, е […] базисни пункта по-висок, отколкото лихвата, която тя плаща за обичайното рефинансиране от Централната банка.
(90)
Банката на Гърция отговаря за програмата за СПОЛ, което означава, че всички разходи за предоставянето на СПОЛ и рисковете, които произтичат от това, са за сметка на Банката на Гърция (46). Гърция е предоставила на Банката на Гърция държавна гаранция, която важи за целия размер на СПОЛ, предоставена от Банката на Гърция. Приемането на член 50, параграф 7 от Закон 3943/2011, с който се изменя член 65, параграф 1 от Закон 2362/1995, дава възможност на министъра на финансите да предоставя на Банката на Гърция гаранции от името на държавата, за да бъдат обезпечени вземанията на Банката на Гърция от кредитни институции. Банките, които се ползват от СПОЛ, трябва да заплащат на държавата такса за гаранцията в размер на […] базисни пункта.
(91)
Към 31 декември 2011 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 11,64 млрд. евро, докато към 31 декември 2012 г. банката е ползвала гарантирана от държавата СПОЛ в размер на 31,4 млрд. евро (47). След рязък спад през 2013 г. към края на същата година Банката се е възползвала от гарантирана от държавата СПОЛ в размер на едва от 750 млн. евро.
2.3.3. Мерки за помощ, предоставени на Банката по линия на HFSF (мерки B1, B2, B3 & B4)
(92)
От 2012 г. насам Банката се е възползвала от няколко мерки за капиталова подкрепа, предоставени от HFSF. В таблица 8 е направен преглед на споменатите мерки за помощ.
Таблица 8
Мерки за помощ, предоставени на Банката чрез HFSF
1-ва мостова рекапитализация - май 2012 г.
(млн. евро)
2-ра мостова рекапитализация - декември 2012 г.
(млн. евро)
Писмо за поемане на ангажимент - декември 2012 г.
(млн. евро)
Участие в рекапитализацията от май 2013 г.
(млн. евро) (48)
Мярка
B1
B2
B3
B4
Размер
(млн. евро)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Първата мостова рекапитализация (мярка B1)
(93)
В съображения 14-33 от решението за откриване по отношение на Piraeus е дадено подробно описание на първата мостова рекапитализация от май 2012 г. (мярка B1). В настоящия раздел са представени контекстът и основните характеристики на тази мярка.
(94)
На 20 април 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо с ангажимент за участие в планираното увеличение на капитала на Банката със сума в размер до 5 млрд. евро.
(95)
По мярка B1 през май 2012 г. HFSF прехвърля на Банката 4,7 млрд. евро под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF) в съответствие с разпоредбите за мостови рекапитализации, определени в Закон 3864/2010 за създаването на HFSF („Закон за HFSF“). В съображение 53 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че „Мостовата рекапитализация, която е била финализирана на 28 май 2012 г., е извършена в изпълнение на поетото задължение в писмото за поемане на ангажимент и следователно представлява продължение на същата помощ“. Както предвидените в писмото за поемане на ангажимент суми, така и тези в първата мостова рекапитализация, са били изчислени от Банката на Гърция по такъв начин, че да се гарантира, че Банката ще достигне капиталово съотношение от общо 8 % към 31 декември 2011 г. - датата, на която мостовата рекапитализация е записана със задна дата в отчетите на Банката. Както е видно от таблица 3, мярка B1 покрива само част от общите капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. Предвидено е било Банката да набере капитал чрез бъдещо увеличение на капитала, а целта на мостовата рекапитализация е била единствено да гарантира, че Банката ще отговаря на условията за финансиране от ЕЦБ до извършването на въпросното увеличение на капитала.
(96)
За периода между датата на първата мостова рекапитализация и датата на преобразуването на първата мостова рекапитализация в обикновени акции и други конвертируеми финансови инструменти, в сключеното между Банката и HFSF споразумение преди записването е било предвидено Банката да плаща на HFSH годишна такса в размер на 1 % от номиналната стойност на дълговите ценни книжа на EFSF и че всички плащания на купони и начислени лихви по дългови ценни книжа на EFSF за този период ще се считат за допълнителна вноска в капитала, направена от HFSF за Банката (49).
2.3.3.2. Втората мостова рекапитализация (мярка B2)
(97)
През есента на 2012 г. Банката е записала допълнителни загуби. По тази причина капиталът ѝ отново е спаднал под минималните капиталови изисквания, на които трябва да отговаря за да се ползва от рефинансиране от ЕЦБ.
(98)
В резултат на това се е наложило да бъде извършена втората мостова рекапитализация. На 20 декември 2012 г. HFSF извърши втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро (мярка B2), която отново е платена посредством прехвърлянето на облигации на EFSF към Банката.
2.3.3.3. Писмото за поемане на ангажимент от 20 декември 2012 г. (мярка B3)
(99)
В допълнение към втората мостова рекапитализация, на 20 декември 2012 г. HFSF предостави на Банката писмо за поемане на ангажимент, че ще участва в увеличението на акционерния капитал на Банката и в конвертируемите инструменти, които трябва да бъдат емитирани, със сума в общ размер до 1 082 млн. евро (мярка B3).
(100)
Общият размер на двете мостови рекапитализации (мерки B1 и B2) и на допълнителната сума, за която е поет ангажимент през декември 2012 г. (мярка B3), означава, че HFSF е поел ангажимент за покриване на всички капиталови нужди, които са били установени от стрес теста от 2012 г. (7 335 млн. евро (50)).
2.3.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4) и частично изплащане по мерки B1 и B2
(101)
На 23 април 2013 г. общото събрание на акционерите на Банката одобри увеличение на акционерния капитал в размер на 8 429 млн. евро (51). Тази сума е изчислена като сумата от:
i)
7 335 млн. евро за покриване на капиталовите нужди, установени от стрес теста от 2012 г.; от тази сума HFSF записа 5 891 млн. евро (мярка B4), а частните инвеститори записаха 1 444 млн. евро;
ii)
570 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на регулаторните капиталови изисквания, възникнали от придобитата стопанска дейност на ATE Bank, в съответствие с ангажимента, поет през юли 2012 г.; Комисията оцени тази мярка в Решението за ликвидация на ATE и установи, че тя не представлява помощ за Банката;
iii)
524 млн. евро, предоставени от HFSF с цел да се отговори на капиталовите нужди, възникнали при плащането на покупната цена за гръцките дейности на трите кипърски банки; тази част от увеличението на капитала представлява мярка C (52).
(102)
Цената на новите акции е определена на 1,70 евро за акция, което съответства на 50 % от средната цена, претеглена спрямо обема на акциите, през 50-те дни на търгуване преди определянето на цената.
(103)
На 3 юни 2013 г. съветът на директорите на Банката обяви емитирането на 3 888 268 914 нови акции с номинална стойност от 0,30 евро при цена от 1,70 евро за акция (53). Банката обяви на 28 юни 2013 г. (54), че съветът на директорите е удостоверил пълното изплащане на общото увеличение на акционерен капитал на обща стойност от 8 429 млн. евро, включително размера на премиите.
(104)
Общото частно участие в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 1 444 млн. евро (55). Тази сума включва и участието на BCP, както е описано в съображение 80.
(105)
Поради това участието на HFSF в увеличението на акционерния капитал на Банката възлиза на 6 985 млн. евро.
(106)
Непосредствено след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF става мажоритарен акционер в Банката с дял от 81 % (56). HFSF предостави гаранции и предостави на частните инвеститори гаранция за всяка закупена акция безвъзмездно (57). Всяка гаранция включва право на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди и по цени на упражняване. Първата възможна дата е 2 януари 2014 г., а след тази дата правата, включени в гаранциите, могат да се упражняват на всеки шест месеца до 2 януари 2018 г. Цената на упражняване е равна на цената на записване от 1,70 евро, увеличена с годишен лихвен процент (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и след това 8 % на годишна основа за останалите шест месеца) (58).
(107)
Съгласно закона за HFSF в изменения му вид от 2014 г. само цените на упражняване на гаранциите могат да бъдат коригирани при емитиране на права. Освен това, всяка подобна корекция ще се извършва впоследствие и само в границите на размера на сумата от реализираните постъпления от продажбата на преференциални права на HFSF. Не се предвиждат корекции в случай на незадължително увеличение на акционерния капитал.
2.3.4. Мерки за помощ за придобитите предприятия (мярка C)
2.3.4.1. Мерки за помощ за ATE
(108)
Както е посочено в съображение 58, към момента на приемането на Решението за преструктуриране на ATE, ATE вече се е ползва от мерки за помощ.
(109)
През декември 2011 г. гръцката държава вля 290 млн. евро в ATE.
(110)
Преструктурирането от 27 юли 2012 г., както е описано в съображения 62 и 63, включва също допълнително подпомагане от държавата. HFSF предостави на Банката облигации на EFSF на стойност 7 471 млн. евро с цел да покрие недостига от финансиране. HFSF пое и ангажимент да рекапитализира Банката за сума в размер на 570 млн. евро.
(111)
Като цяло помощта, свързана с процедурата за придобиване и поемане на задължения, възлиза на 8 041 млн. евро.
2.3.4.2. Мерки за помощ за гръцките дейности на трите кипърски банки (мярка C)
(112)
Както вече е посочено в съображения 77 и 101, по време на придобиването на гръцките дейности на трите кипърски банки, HFSF пое ангажимент да предостави на Банката капитал в размер на 524 млн. евро (мярка C). Този ангажимент е изпълнен през юни 2013 г. (59).
2.4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
2.4.1. Национални операции
(113)
Според плана за преструктуриране Банката ще се съсредоточи върху своите основни банкови дейности в Гърция.
(114)
Основният акцент е да се възстанови доходността и жизнеспособността на гръцките банкови дейности. За тази цел в плана за преструктуриране са включени редица мерки, целящи подобряването на оперативната ефективност и нетния лихвен марж на Банката, както и мерки за подобряване на нейната капиталова позиция и структурата на счетоводния ѝ баланс.
(115)
По отношение на оперативната ефективност, Банката вече започна да изпълнява мащабна програма за рационализиране.
(116)
От 31 декември 2011 г. до 31 декември 2013 г. Банката намали физическото си присъствие в Гърция с общо 322 клона, като отчете преструктурирането на придобитите субекти след датата на придобиване. Банката продължи да поддържа възприетия ритъм през 2014 г., като още през първото полугодие приключи затварянето на […] субекта.
Таблица 9
Преструктуриране на гръцката клонова мрежа 2010 г. - първо полугодие на 2014 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Първо полугодие на 2014 г.
Общ брой на клоновете в началото на периода или към датата на придобиване
360
918
1 316
1 037
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
346
889
1 037
899
Общо закриване на клонове в рамките на периода
14
29
279
138
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(117)
Банката съкрати и общия брой на персонала, зает в осъществяването на банкови и небанкови действия в Гърция, през периода 2011-2013 г. с 2 519 служители. По-специално, 2 114 поста бяха освободени в рамките на прилаганата от Банката схема за доброволно оттегляне.
Таблица 10
Съкращаване на персонал в Гърция за периода 2010-2013 г.
Период
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Обща численост на персонала в началото на периода или към датата на придобиване
6 370
12 616
18 628
От които на банка Piraeus
[…]
[…]
[…]
На банка ATE
[…]
[…]
На банка Geniki
[…]
[…]
Клоновете в Кипър
[…]
[…]
[…]
На банка MBG
[…]
[…]
[…]
Общо в края на периода
6 172
12 365
16 558
Съкращаване на персонал
198
251
2 070
Източник:
план за преструктуриране, представен на 25 юни 2014 г., стр. 40 и 125, годишни доклади за 2011 и 2012 г.
(118)
Банката планира допълнително съкращаване на персонала си в Гърция за периода от декември 2013 г. до края на 2017 г. (от 16 558 на […] служители) и на размера на мрежата си (от 1 037 на […] клона) (60) […].
(119)
Повишената ефективност от гледна точка на клонове и персонал ще допринесе за намаляването на общите разходи за дейностите на Банката в Гърция с […] % от 1 394 млн. евро на прогнозна база през 2013 г. на […] млн. евро (61) през 2017 г. (62). В резултат на това очакваното съотношение на разходите към приходите на дейностите на Банката в Гърция следва да спадне под […] % в края на периода на преструктуриране.
(120)
В плана за преструктуриране е описано също как Банката ще намали своите разходи за финансиране, което е от съществено значение за възстановяването на жизнеспособността. Банката очаква да може да плаща по-ниски лихвени проценти по депозитите в нея благодарение на по-стабилната среда, и по-специално очакваното стабилизиране и възстановяване на гръцката икономика, която трябва да започне да отбелязва растеж от 2014 г. нататък.Очаква се спредовете по депозитите в Гърция да се понижат (63). Това понижение на спредовете ще бъде постигнато главно посредством плащането на много по-ниски проценти по срочните депозити. По същия начин, зависимостта на Банката от спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ) и по-голямо финансиране от Евросистемата ще намалее от над 45 % от общите ѝ активи през 2012 г. на по-малко от […] % през 2017 г. (64).
(121)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да укрепи също така своя счетоводен баланс. Нетното ѝ съотношение на кредитите към депозитите в Гърция ще намалее до […] % през 2017 г. (от 114 % през 2013 г. (65)), а капиталовата ѝ адекватност ще се подобри допълнително.
(122)
Друг приоритет на Банката е управлението на необслужваните кредити. Банката ще подобри своята кредитна политика както по отношение на предоставянето на кредити (по-добро покритие на обезпечението и по-малки лимити), така и по отношение на управлението на необслужваните кредити. Делът на необслужваните кредити ще бъде близо […]% през […] г. и след това ще започне да се понижава, като се очаква да достигне приблизително […] % в края на периода на преструктуриране (66). Свързаните с риска разходи (загуби от обезценка на заемите) ще се понижат от близо 2 млрд. евро през 2013 г. до по-малко от […] млн. евро през 2018 г. (67).
(123)
Подобряването на оперативната ефективност, повишаването на нетния лихвен марж и намаляващите разходи за риска ще дадат възможност на Банката да възстанови своята доходност в Гърция от […] г. нататък. Банката очаква печалбите ѝ да надвишат […] млрд. евро през 2018 г. за вътрешни дейности.
2.4.2. Международни банкови дейности
(124)
С оглед на подобряването на доходността от чуждестранните дейности Банката вече започна да изпълнява програма за значително намаляване на разходите в международната мрежа. За периода от края на 2011 г. до март 2014 г. броят на служителите беше намален с 10 %, от 6 634 на 5 948 души, а броят на клоновете с 18 %, от 499 на 410 (68). Структурата на международния портфейл на Банката също беше опростена, за да се намали разходната база (69).
(125)
В плана за преструктуриране е подчертана необходимостта да се намали зависимостта на чуждестранните дъщерни предприятия от тяхното гръцко дружество майка, що се касае до техните нужди от финансиране, и да се продължи поддържането на капиталовата позиция на Банката.
(126)
През септември 2012 г. Банката продаде дъщерното си предприятие в САЩ, на което се падаха приблизително 0,7 млрд. евро от активите (13 клона и 158 служители).
(127)
Банката ще намали експозицията си в чуждестранни активи до […] млрд. евро към края на юни 2018 г. Тази стойност представлява намаление от […]% (70) спрямо края на 2012 г. (71).
(128)
Намалението на чуждестранните активи ще бъде малко по-незначително - до […] млрд. евро в случай […] (72). При това положение общото намаление на чуждестранните активи ще възлезе на […]% спрямо равнището от края на 2012 г.
(129)
Вместо обаче да се съобрази с горепосочения размер на общите активи към края на юни 2018 г., Банката може да реши да пристъпи към продажба […] (73). В този случай запазените дейности няма да представляват повече от […]% от общите чуждестранни дейности на Банката към края на 2012 г.
(130)
Банката ще намали своето общо финансиране на чуждестранните си дъщерни предприятия.
2.4.3. Набиране на частен капитал и вноски от съществуващите акционери и подчинени кредитори
(131)
Банката успя да набере значителен капитал на пазара и по този начин намали размера на необходимата ѝ държавна помощ.
(132)
Първо, Банката успя да набере определен частен капитал през 2011 г. чрез емитирането на права в размер на 807 млн. евро (74). Както е посочено в съображение 104, Банката успя да набере капитал и от частни инвеститори чрез рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Броят на вече съществуващите акционери също намаля значително като резултат от рекапитализацията от пролетта на 2013 г., след която 81 % от акциите на Банката се държат от HFSF, 17 % от нови инвеститори, което оставя на старите акционери едва 2 % дялово участие. От 2008 г. насам не са плащани никакви дивиденти в парични средства.
(133)
Банката успя да набере на пазара капитал в размер на 1 750 млн. евро през април 2014 г. за покриване на нуждите от допълнителен капитал и изплащане на държаните от Гърция привилегировани акции. Новите акции бяха емитирани на цена 1,7 евро, което представлява цената, платена от HFSF в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г.
(134)
Банката генерира капитал и чрез обратно изкупуване на собствените си хибридни и подчинени дългови инструменти с отстъпка от номиналната стойност. През март 2012 г. Банката предложи да изкупи обратно част от хибридните инструменти и инструменти от по-нисък втори ред. Цената, изчислена на базата на пазарната стойност и включваща премия от най-много десет процентни пункта, беше определена на 37 % от номиналната стойност за хибридните инструменти и на 50 % от номиналната стойност за инструментите от по-нисък втори ред. Процентите на участие бяха съответно 52,8 % и 18,2 %. През май 2013 г. Банката стартира допълнителна операция по управление на пасивите за обратно изкупуване на ценни книжа, задълженията по които не са погасени, на стойност до 321 млн. евро. Процентът на участие беше 20 %. Тази поредица от обратни изкупувания доведе до реализиране на обща капиталова печалба от приблизително 120 млн. евро (75).
2.5. ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ ОТ ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ
(135)
На 25 юни 2014 г. Гърция пое задължение Банката и нейните филиали да изпълнят представения на същия ден план за преструктуриране, както и допълнителни задължения по отношение на изпълнението на плана за преструктуриране („поети задължения“). В настоящия раздел са обобщени задълженията, които са изложени в приложението.
(136)
Първо, гръцките органи поеха задължение Банката да преструктурира своите търговски операции в Гърция, като определиха максимален брой клонове и служители към 31 декември 2017 г. в Гърция, както и максимален размер на общите разходи за дейностите в Гърция през 2017 г. (76).
(137)
Освен това гръцките органи поеха задължение Банката да намали разходите за депозити, събирани в Гърция. Това следва да е съобразено с максималното съотношение на нетните кредити към депозитите към 31 декември 2017 г. (77) […].
(138)
Що се отнася до чуждестранните дъщерни предприятия на Банката, гръцките органи поеха задължението Банката да намали задлъжнялостта по отношение на чуждестранните си активи до 30 юни 2018 г. (78). Освен това подкрепата за ликвидността и капиталовата подкрепа за тези дъщерни предприятия е силно ограничена като номинален размер и може да се използва само при конкретни обстоятелства.
(139)
Гръцките органи поеха задължението Банката да продаде някои ценни книжа. Освен това Банката няма да купува неинвестиционни ценни книжа с някои ограничени изключения (79).
(140)
Гръцките органи поеха редица задължения, свързани с корпоративното управление на Банката. Те се задължиха да ограничат възнаграждението на служителите и управителите на Банката (80).
(141)
Гръцките органи поеха и задължението Банката да прилага разумна кредитна политика, за да се гарантира, че решенията за предоставянето и преструктурирането на кредити целят увеличаване до максимум на жизнеспособността и доходността на Банката. Банката ще съблюдава високите стандарти по отношение на наблюдението на кредитния риск и преструктурирането на кредитите (81).
(142)
Поети са редица задължения по отношение на операциите на Банката със свързани кредитополучатели. Целта на тези задължения е да се гарантира, че Банката няма да се отклони от благоразумните банкови практики при предоставянето или преструктурирането на кредити на своите служители, управители и акционери, както и на публични субекти, политически партии и медийни дружества (82).
(143)
Накрая, гръцките органи поеха задължението Банката да се съобразява с някои ограничения по отношения на дейността като забрана за изплащане на дивиденти и купони, забрана за придобиване и забрана за рекламиране на държавна подкрепа (83).
(144)
Изпълнението на тези задължения ще се следи до 31 декември 2018 г. от контролиращо доверено лице.
(145)
Отделно, в представените на 25 юни 2014 г. документи гръцките органи посочиха, че ще искат одобрението на Комисията преди обратно изкупуване на гаранции от Банката или от държавен орган, включително HFSF (84).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(146)
На 27 юли 2012 г. Комисията откри официална процедура по разследване, за да провери дали са изпълнени условията на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. (85) по отношение на целесъобразността, необходимостта и пропорционалността на първата мостова рекапитализация, предоставена от HFSF в полза на Банката (мярка B1).
(147)
Що се отнася до целесъобразността на мярката, предвид факта, че помощта е предоставена след предходна рекапитализация и помощ за осигуряване на ликвидност, и предвид продължителния период на оздравяване, Комисията изрази съмнения относно това дали Банката е предприела всички възможни действия, за да избегне необходимостта от помощ в бъдеще (86). Освен това за Комисията не е ясно кой ще контролира Банката в бъдеще, след като първата мостова рекапитализация бъде заменена от постоянна рекапитализация (87), тъй като Банката може да попадне или под контрола на държавата, или под контрола на миноритарни частни собственици. Комисията посочи, че и в двата случая качеството на управление на Банката, и по-специално дейността по отпускане на кредити, следва да се запази, за да се приеме първата мостова рекапитализация за целесъобразна.
(148)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, в съображение 70 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията постави под въпрос дали са били взети всички възможни мерки, за да се избегне възможността Банката отново да има нужда от помощ в бъдеше. Освен това, тъй като не беше ясно колко ще продължи мостовата рекапитализация, Комисията не успя да стигне до заключение дали е била достатъчна и дали е отговаряла на принципите за възнаграждение и споделяне на тежестта в съответствие с правилата за държавна помощ. Освен това, тъй като условията на преобразуването на първата мостова рекапитализация в постоянна рекапитализация не са били известни към момента на вземане на решението за откриване по отношение на Piraeus, Комисията не беше в състояние да ги оцени.
(149)
Що се отнася до пропорционалността на мярката, Комисията изрази съмнения относно това дали предпазните мерки (забрана за рекламиране на държавна подкрепа, забрана за изплащане на купони и дивиденти, забрана за кол опция и забрана за обратно изкупуване, както са описани в съображение 76 от решението за откриване по отношение на Piraeus) са били достатъчни по отношение на първата мостова рекапитализация. Освен това, в съображение 77 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията посочи, че липсата на правила, които да не позволяват на HFSF да координира четирите основни гръцки банки (а именно Банката, Eurobank, NBG и Alpha Bank), и отсъствието на адекватни предпазни мерки, които да не допускат споделянето на чувствителна търговска информация между тях, би могло да доведе до нарушаване на конкуренцията. В този контекст Комисията предложи да бъде назначено контролиращо доверено лице, което физически да присъства в Банката.
4. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
4.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА
(150)
На 30 август 2012 г. Комисията получи коментарите на Банката във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus.
(151)
По отношение на целесъобразността на мерките Банката отбеляза, че ситуацията с дълговата криза в Гърция и в еврозоната е безпрецедентна. Вливането на капитал от май 2009 г., който се равнява на 1,0 % от рисково претеглените активи, представлява конкретен отговор на извънредните смущения на световните финансови пазари. В края на 2011 г. допълнителното вливане на капитал в размер на 380 млн. евро, получено от Гърция, се равнява на 1,1 % от рисково претеглените активи на Банката към този момент и е предназначено да покрие недостига от капитал, очакван вследствие на задълбочаващата се рецесия. Извършената от HFSF рекапитализация на Банката на стойност 4,7 млрд. евро е първата част на рекапитализацията, имаща за цел да покрие недостига на капитал, който е резултат от участието на частния сектор, оценката на кредитните портфейли, извършена от Blackrock (88), и задълбочаващата се рецесия.
(152)
Беше изразено становището, че назначаването от гръцките органи и от HFSF съответно на един и двама представители в съвета на директорите на Банката и на един представител на HFSF като член на комитета на Банката за оценка на риска, наред с останалото гарантира, че няма да се поема прекомерен риск.
(153)
По отношение на необходимите мерки Банката посочи, че решението за провеждане на рекапитализацията под формата на мостово финансиране е взето от гръцките власти и от Европейския съюз, МФВ и ЕЦБ, и че сумата на мостовата рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро до голяма степен компенсира ефекта от участието на частния сектор. Що се отнася до преобразуването на мостовата рекапитализация в постоянен капитал, Банката посочи, че след продължителния период през второто тримесечие на 2012 г., в който Гърция нямаше правителство, и след одобряването на окончателната структура, неминуемо ще произтече значително намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери и ще се договори адекватно възнаграждение (в зависимост от прилаганите условия и инструменти).
(154)
По отношение на пропорционалността на мерките Банката отбеляза, че от 2009 г. насам са коригирани кредитните политики чрез прилагането на по-строги кредитни критерии, по-кратки срокове за погасяване и по-ниски кредитни лимити. От първото тримесечие на 2009 г. всички искания за кредити над конкретна сума се преразглеждат и одобряват от заместник-директора и управителя на отдел „Кредити“. Това няма да промени настоящите бизнеспрактики, посочени в представения на Банката на Гърция бизнесплан, и няма да изложи на риск настоящите стандарти за кредитиране. Тези стандарти са едни от най-стриктните в сектора, което беше потвърдено и посредством добрите резултати на Банката при надзорната проверка на Blackrock Solutions. Осъществяването на тези намерения ще бъде подсигурено и от факта, че гръцките органи и HFSF имат свои представители в съвета на директорите на Банката.
(155)
По отношение на предложението на Комисията да бъде назначено контролиращо доверено лице, Банката смята, че няколко трети страни вече извършват внимателно наблюдение, в т.ч. Банката на Гърция, външни одитори, представителите на гръцките органи и представителите на HFSF.
4.2. КОМЕНТАРИ НА ДРУГА ГРЪЦКА БАНКА
(156)
На 3 януари 2013 г. Комисията получи коментарите на една гръцка банка във връзка с решението за откриване по отношение на Piraeus. Въпросната гръцка банка посочва, че рекапитализацията на гръцки банки от HFSF по принцип представлява желана стъпка в посока на една по-здрава и по-жизнеспособна банкова система и не изразява възражения по отношение на рекапитализацията на Банката.
(157)
Въпреки че изразява пълната си подкрепа за принципната рекапитализация на гръцките банки от HFSF, въпросната банка обаче обясни, че за да се сведат до минимум нарушенията на конкуренцията и да се избегне дискриминация, тя е очаквала рекапитализацията от HFSF да бъде на разположение на всички банки, които осъществяват дейност в Гърция, при сходни условия.
5. КОМЕНТАРИ НА ГРЪЦКИТЕ ОРГАНИ ОТНОСНО ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПЪРВАТА МОСТОВА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(158)
На 5 септември 2012 г. гръцките органи представиха кометнарите си, изготвени от Банката на Гърция и от HFSF.
5.1. КОМЕНТАРИ НА БАНКАТА НА ГЪРЦИЯ
(159)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция отбеляза, че сумата в размер на 18 млрд. евро капитал, с която HFSF е рекапитализирал четирите най-големи гръцки банки през май 2012 г., е била по-малка от окончателната сума, необходима за постепенното постигане и поддържане от тези банки на съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 10 %, до юни 2012 г., и съотношението на базовия капитал от първи ред, определено на 7 %, при тригодишен неблагоприятен сценарий. Тя отбеляза също, че първата мостова рекапитализация е била временна предвид факта, че процесът на рекапитализация ще приключи с увеличения на акционерния капитал на тези четири банки.
(160)
Банката на Гърция посочи още, че рекапитализацията на най-големите гръцки банки е част от по-дългосрочното преструктуриране на гръцкия банков сектор. Тя отбеляза, че ако дадена банка остане частна собственост, най-вероятно ще се запази същото ръководство, а ако стане държавна собственост (т.е. притежавана от HFSF), HFSF може да назначи ново ръководство, което при всички случаи ще бъде оценявано от Банката на Гърция. Банката на Гърция отбеляза, че редовно оценява рамката за корпоративно управление, адекватността на управлението и рисковия профил на всяка банка, за да се увери, че не се поема прекомерен риск. Тя отбеляза също, че HFSF вече е назначил представители в съвета на директорите на рекапитализираните банки.
(161)
Що се отнася до необходимостта от първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че рекапитализацията на Банката е била ограничена, за да се гарантира покриването на приложимите към въпросния момент минимални капиталови изисквания (8 %). Тя посочи още, че продължителният период от време преди рекапитализациите е бил следствие от бързото влошаване на работната среда в Гърция и въздействието на програмата за участието на частния сектор, сложността на целия проект и необходимостта от постигане на максимално участие на частните инвеститори в увеличенията на акционерния капитал.
(162)
Що се отнася до пропорционалността на първата мостова рекапитализация, Банката на Гърция посочи, че цялостното изпълнение на плана за преструктуриране, който трябва да бъде представен на Комисията, ще се гарантира въз основа на факта, че при съществено нарушение на плана за преструктуриране ще бъде преустановено временното отнемане на правото на глас на HFSF. Банката на Гърция отбеляза също, че затрудненията на Банката не се дължат нито на подценяването на риска от страна на ръководството на Банката, нито на агресивни търговски действия.
5.2. КОМЕНТАРИ НА HFSF
(163)
Що се отнася до целесъобразността на първата мостова рекапитализация, с цел да се избегне потенциална държавна намеса в случай на предоставяне на държавна помощ в голям размер чрез HFSF и пълно право на глас на HFSF, HFSF посочи, че банките, които финансира, не се считат за публични субекти или за субекти под държавен контрол и че те няма да се контролират от държавата след постоянната им рекапитализация от HFSF. HFSF отбеляза, че той е напълно независимо юридическо лице по частното право, което взема автономни решения. Фондът не е предмет на държавен контрол в съответствие с член 16В, параграф 2 от Закона за HFSF, според който кредитните институции, на които HFSF е предоставил капиталова подкрепа, не са част от по-широкия публичен сектор. Той се позова също така на структурата на управление на HFSF.
(164)
Що се отнася до намесата на HFSF в управлението на Банката, HFSF отбеляза, че ще зачита автономността на Банката и няма да се намесва в ежедневното ѝ управление, като се има предвид, че функциите му са ограничени до предвиденото в Закона за HFSF. Фондът посочва, че няма да има каквато и да било държавна намеса или координиране и че решенията на Банката по отношение на кредитния процес (наред с останалото, по отношение на обезпечения, ценообразуване и платежоспособност на кредитополучателите) ще се вземат на базата на търговски критерии.
(165)
HFSF отбеляза, че в Закона за HFSF и в споразумението преди записването са предвидени подходящи предпазни мерки, за да се предотврати поемането на прекомерен риск от съществуващите частни акционери. Фондът изтъкна следните елементи i) назначаването на представители на HFSF като независими членове на съвета на директорите на Банката без изпълнителни функции, и присъствието им в комитетите; ii) извършването на надлежна проверка на Банката от HFSF, както и iii) факта, че след окончателната рекапитализация правото му на глас ще бъде ограничено само дотолкова, доколкото Банката спазва условията на плана за преструктуриране.
(166)
Освен това HFSF заяви, че са взети подходящи мерки, за да се гарантира, че банките, в които участва HFSF, няма да споделят помежду си чувствителна търговска информация. Тези мерки включват назначаването на различни представители на HFSF във въпросните банки, предоставянето на мандати на тези представители, които осигуряват специфична гаранция срещу изтичането на информация от един представител към друг, и ясни вътрешни инструкции за тези представители да не предават чувствителна търговска информация за банките. Освен това HFSF заяви, че не упражнява правата си във връзка с банките по начин, който може да попречи, ограничи, наруши или значително намали или възпрепятства ефективната конкуренция. На последно място, HFSF посочи, че членовете на съвета на директорите и служителите му са предмет на строги правила за поверителност и фидуциарни задължения и са обвързани от разпоредби за професионална тайна по отношение на действията на фонда.
6. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ПРИДОБИВАНЕТО НА ATE И ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ
6.1. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ATE
(167)
В решението относно преструктурирането на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 58 и 108 от посоченото решение, представляват държавна помощ и са в съответствие с вътрешния пазар.
(168)
В решението относно ликвидацията на ATE Комисията заключи, че мерките, които се съдържат в съображения 109 и 110 от посоченото решение, представляват държавна помощ за прехвърлените дейности на ATE. Освен това Комисията заключи, че помощта за АТЕ би била съвместима с вътрешния пазар единствено ако интегрирането на прехвърлените дейности на ATE бъде осъществено по план и ако планът за преструктуриране на Банката, който включва прехвърлените дейности на ATE, позволи възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план ще бъде разгледано в раздел 7.6.2.
(169)
Поради тази причина не е необходимо Комисията да прави нова оценка на посочените мерки и потвърждава, че те са съвместими с вътрешния пазар.
6.2. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, СВЪРЗАНА С ГРЪЦКИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ТРИТЕ КИПЪРСКИ БАНКИ (МЯРКА C)
6.2.1. Наличие и размер на помощта
(170)
Комисията трябва да установи наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора по отношение на мярка С. Съгласно посочената по-горе разпоредба държавна помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки.
(171)
Рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро беше възложена през март 2013 г. по време на тръжната процедура за придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Мярката следователно е била одобрена през март 2013 г. Действителната рекапитализация беше осъществена в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (89).
(172)
Рекапитализацията на Банката е осъществена от HFSF, който е създаден и се финансира от Гърция за подкрепа на банките, и следователно плащанията са направени с държавни ресурси.
(173)
Що се отнася до бенефициера на държавната помощ, рекапитализацията, както е посочено в съображение 72, е била необходима за покриване на капиталовите нужди, които ще възникнат в резултат от придобиването на прехвърлените кипърски дейности. Освен това която и да е гръцка банка, която придобие прехвърлените кипърски дейности, ще има възможност за рекапитализация. В офертата на Банката, представена за одобрение на HFSF, беше взета предвид рекапитализация от HFSF. В този момент гръцките банки разполагат с ограничен капитал и никоя от тях нямаше да придобие прехвърлените кипърски дейности без обещание за рекапитализация. Следователно, макар Банката да е формалният получател на предоставения от HFSF капитал, Комисията счита, че бенефициер на държавната помощ са прехвърлените кипърски дейности, тъй като мярката позволява прехвърлените кипърски дейности да бъдат купени от гръцка банка. Без рекапитализацията на Банката прехвърлените кипърски дейности нямаше да бъдат придобити от гръцка банка. Те щяха да останат част от групи с извънредно големи затруднения (и Cyprus Popular Bank, и Bank of Cyprus са били в процес на преструктуриране предвид нуждата им от значителен капитал), поради което щяха да фалират или най-малко да претърпят масово изтегляне на депозити. По отношение на наличието на предимство Комисията отбелязва още, че рекапитализацията на Банката от HFSF не отговаря на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика: при висока степен на несигурност частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия, няма да се ангажира с бъдещото вливане на капитал в големи размери в Банката, без да знае предварително условията за това вливане (т.е. емисионната цена).
(174)
Освен това, мярката е по дефиниция селективна, тъй като се прилага изключително за прехвърлените кипърски дейности (всяка от които представлява дружество) и за никое друго дружество.
(175)
На последно място, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, се конкурират с други банки, включително дъщерни предприятия на чуждестранни банки, които развиват дейност в Гърция или са потенциално заинтересовани да навлязат на гръцкия пазар. Следователно оздравяването на тези дейности нарушава конкуренцията и въздейства върху търговския обмен между държавите членки.
(176)
По тази причина Комисията стига до заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Бенефициер на държавната помощ
(177)
Както вече беше обяснено в съображение 173, Комисията счита прехвърлените кипърски дейности за бенефициер на средствата, отпуснати от HFSF под формата на облигации на Европейския инструмент за финансова стабилност (EFSF).
(178)
Освен това, както вече беше обяснено в съображения 71 и 173, прехвърлените кипърски дейности, т.е. гръцките клонове на три кипърски банки, е трябвало да бъдат придобити от друга банка от съображения за финансова стабилност и главно поради факта, че трите кипърски банки са били в много трудно положение. Следователно продажбата на прехвърлените кипърски дейности и доколко тази продажба е свързана с държавна помощ за купувача, т.е за Банката, следва да се разгледат в съответствие с раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането (90).
(179)
За целите на тази продажба Банката на Гърция реши да се свърже само с най-големите местни банки, опериращи в Гърция, от които само Банката и две други банки представиха необвързващи оферти. Банката е единственият оферент, подал валидна обвързваща оферта. Ограниченият брой потърсени купувачи не изключва открития характер на тръжната процедура предвид факта, че разумно не е можело да се очаква официално предложение от други инвеститори. Действително, към този момент, поради финансовата нестабилност на гръцката банкова система, която отчиташе големи загуби по кредитите поради дълбоката и продължителна рецесия, чуждестранните банки в Гърция са продали или е предстояло да продадат гръцките си активи (напр. Geniki, MBG, Emporiki Bank). С други думи, те са били на етап да напуснат гръцкия пазар, а не да търсят нови възможности за инвестиране в Гърция. Освен това може разумно да се приеме, че само инвеститор, който е в състояние бързо да стабилизира и да направи жизнеспособни придобитите дейности - т.е. голяма банкова група - би проявил интерес към тези дейности. Накрая, поради твърде кратките срокове за приключване на продажбата, наложени от финансовата криза, в условията на която са работели продаващите банки, е било много малко вероятно в процедурата по продажбата да се включат чуждестранни банки или други видове инвеститори; такива инвеститори нормално биха изисквали да извършат надлежна проверка на предлаганите за продажба активи, преди да представят официална оферта.
(180)
Ето защо Комисията прави заключението, че продажната цена на прехвърлените кипърски дейности е била пазарната цена и че може да се изключи държавна помощ за купувача, т.е. за Банката.
6.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта
(181)
С член 107, параграф 3, буква б) от Договора Комисията се оправомощава да определи помощта за съвместима с вътрешния пазар, ако тя е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(182)
Комисията е признала, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на дадена държава членка и че с мерките за подпомагане на банките тези затруднения могат да се преодолеят. Това е потвърдено в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно преструктурирането. Комисията поддържа мнението си, че изискванията за одобряване на държавната помощ в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от Договора са изпълнени с оглед на повторната поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди това становище, като прие Съобщението относно удължаването от 2011 г. (91) и Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. (92).
(183)
Що се отнася до гръцката икономика, в решенията си за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки, както и в своите разрешения за мерките за държавна помощ, предоставени от Гърция на отделни банки (93), Комисията потвърди, че е налице заплаха от сериозни затруднения в гръцката икономика и че чрез държавната подкрепа за банките тези затруднения биха могли да бъдат преодолени. Следователно правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(184)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ са посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(185)
В съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост:
а)
Целесъобразност: помощта трябва да бъде насочена правилно, за да може ефективно да постигне целта за преодоляване на сериозно затруднение в икономиката. Случаят не би бил такъв, ако мярката не е целесъобразна за преодоляване на затруднението.
б)
Необходимост: мярката трябва да е необходима по размер и форма за постигането на целта. Следователно размерът ѝ трябва да бъде минималният необходим за постигането на целта и тя трябва да е под най-целесъобразната форма за преодоляване на затруднението.
в)
Пропорционалност: положителните въздействия от мярката трябва да бъдат балансирани по подходящ начин спрямо нарушенията на конкуренцията, за да може нарушенията да се сведат до необходимия минимум за постигането на целите на мярката.
(186)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост на различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(187)
В Съобщението относно рекапитализацията Комисията дава допълнителни насоки относно равнището на възнаграждението, което се изисква при вливания на капитал от държавата.
(188)
Накрая, в Съобщението относно преструктурирането Комисията обяснява как ще оценява плановете за преструктуриране. В оценката си на плана за преструктуриране на Банката в съответствие със Съобщението относно преструктурирането Комисията ще вземе предвид всички мерки, посочени в таблица 11.
6.2.3. Съвместимост на мярката за помощ C със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
6.2.3.1. Целесъобразност
(189)
По отношение на целесъобразността на мярката, т.е. на ангажимента на HFSF да рекапитализира Банката с 524 млн. евро, Комисията счита, че тази мярка е целесъобразна, тъй като е позволила гръцките дейности на трите кипърски банки да бъдат продадени на Банката.
(190)
Без тази мярка нито една гръцка банка, в т.ч. Банката, не би пожелала да придобие прехвърлените кипърски дейности в момент, когато нито една банка извън Гърция не е желаела да навлезе на пазара. Ако прехвърлените кипърски дейности не са били придобити, тези дейности и по-специално депозитите на гръцките клонове биха били застрашени. Следователно мярката е гарантирала запазването на финансовата стабилност в Гърция. На тази база Комисията счита, че мярката е целесъобразна като помощ за оздравяване.
6.2.3.2. Необходимост
(191)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това предполага, че вливането на капитал например трябва да е в минималния необходим размер за постигането на въпросната цел.
(192)
В момент, когато за гръцките банки е било много трудно да намерят капитал, мярката е покрила капиталовите нужди, които биха произтекли от плащането на покупната цена за придобиване на прехвърлените кипърски дейности, така че придобиването да стане възможно.
(193)
Нещо повече, Комисията отбелязва със сигурност, че помощта е приела формата на вливане на капитал в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., тъй като HFSF не е предоставил безвъзмездни средства на Банката, а е получил обикновени акции на същата стойност.
(194)
Ето защо мярката е необходима за постигането на целта за ограничаване на затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло.
6.2.3.3. Пропорционалност
(195)
Дейностите, за които е отпусната помощта, са продадени, след като гръцките органи отправят покана за оферти. Освен това придобитите дейности са интегрирани бързо в Банката. Помощта не е позволила дейностите, за които е отпусната, да останат като отделни конкуренти на пазара.
(196)
Нещо повече, размерът на помощта е бил относително малък, тъй като възлиза на около 3 % от общите нетни кредити на прехвърлените кипърски дейности (или около 3 % от техните рисково претеглени активи) (94).
(197)
Ето защо Комисията счита, че тази мярка е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията.
6.2.3.4. Заключение относно съвместимостта на мерките за помощ със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията
(198)
Въз основа на анализа в съображения (189)-(197) се налага заключението, че рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро е била целесъобразна, необходима за постигане на целта да се ограничат затрудненията в гръцката банкова система и в икономиката като цяло и е замислена по начин, който да сведе до минимум ненужните нарушения на конкуренцията, както и че тя съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно рекапитализацията.
6.2.4. Съответствие на мярката за помощ със Съобщението относно преструктурирането
(199)
Както е обяснено в съображение 178, продажбата на прехвърлените кипърски дейности попада в обхвата на раздел „Жизнеспособност чрез продажба на банка“ от Съобщението относно преструктурирането. В съответствие с точка 17 от Съобщението относно преструктурирането при продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция трябва да се спазват изискванията за жизнеспособност, собствен принос и ограничения на нарушенията на конкуренцията.
6.2.4.1. Жизнеспособност в дългосрочен план на прехвърлените кипърски дейности чрез продажба
(200)
В точка 17 от Съобщението относно преструктурирането е пояснено, че продажбата на банка в затруднение на друга финансова институция може да допринесе за възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план, ако купувачът е жизнеспособен и е в състояние да поеме трансфера на Банката в затруднение, и може да спомогне за възвръщането на доверието на пазара.
(201)
Банката е интегрирала успешно прехвърлените кипърски дейности. Както е посочено в раздел 7.6, според нейния план за преструктуриране Банката може да се счита за жизнеспособен субект. Следователно фактът, че прехвърлените кипърски дейности са били прехвърлени на Банката, дава възможност за възстановяването на тяхната жизнеспособност в дългосрочен план.
6.2.4.2. Собствен принос и споделяне на тежестта
(202)
По отношение на приноса на акционерите на трите кипърски банки за разходите по преструктурирането Комисията отбелязва, че трите кипърски банки не са продали прехвърлените кипърски дейности по счетоводна стойност, а по стойност, коригирана в съответствие с доклада на PIMCO. Освен това дори и след корекцията трите кипърски банки са прехвърлили повече активи, отколкото пасиви на Банката. Ето защо е постигнато достатъчно споделяне на тежестта от страна на акционерите, тъй като загубата от стойността на прехвърлените кипърски дейности е понесена от продавачите.
6.2.4.3. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(203)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, в точка 30 от Съобщението относно преструктурирането е предвидено, че „[п]ри оценката си на нуждата от такива мерки Комисията взема за отправна точка размера, мащаба и обхвата на дейностите, които въпросната банка би имала след прилагане на надежден план за преструктуриране... Естеството и формата на тези мерки ще зависят от два критерия: първо, от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, и второ, от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност Банката бенефициер.“
(204)
Както е описано в съображение 196, размерът на помощта възлиза на около 3 % от рисково претеглените активи на прехвърлените кипърски дейности. Ето защо Комисията счита, че тази помощ е относително малка, предвид факта, че е позволила продажбата на прехвърлените кипърски дейности и, както е обяснено в съображение 190, е осигурила запазването на финансовата стабилност в Гърция.
(205)
След продажбата на прехвърлените кипърски дейности гръцките клонове са спрели да съществуват като самостоятелни конкуренти, тъй като са били цялостно интегрирани в Банката.
(206)
Заключението на Комисията е, че предвид относително малкия размер на помощта, отпусната на прехвърлените кипърски дейности, и на факта, че те няма да продължат да съществуват като самостоятелни конкуренти, не са налице ненужни нарушения на конкуренцията.
6.2.4.4. Заключение относно съответствието със Съобщението относно преструктурирането
(207)
Въз основа на анализа в съображения 199-206 се счита, че продажбата на прехвърлените кипърски дейности и интегрирането им в Банката гарантира тяхната жизнеспособност в дългосрочен план, така също че помощта е ограничена до необходимия минимум и че не е налице ненужно нарушаване на конкуренцията, в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
(208)
Следователно рекапитализацията на Банката от страна на HFSF в размер на 524 млн. евро следва да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар.
7. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА, ПРЕДОСТАВЕНА НА БАНКАТА
7.1. НАЛИЧИЕ И РАЗМЕР НА ПОМОЩТА
(209)
Комисията трябва да установи наличието на отпусната държавна помощ в полза на Банката по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
7.1.1. Наличие на помощ в мерките, предоставени по схемата за подпомагане на гръцките банки
7.1.1.1. Държавно подпомагане за осигуряване на ликвидност, предоставено по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми (мярка L1)
(210)
В своите решения за одобряване и удължаване на схемата за подпомагане на гръцките банки (95) Комисията вече е установила, че предоставеното по схемата подпомагане за осигуряване на ликвидност представлява помощ. През 2011 г. Банката е емитирала държавно гарантирани облигации на обща стойност 9,9 млрд. евро. Гърция също е отпуснала заем на Банката в размер на 1 289 млн. евро под формата на държавни облигации. В края на март 2014 г. размерът на неизкупени държавно гарантирани облигации и държавни облигации възлиза съответно на 9,9 млрд. евро и 1 024 млн. евро (96). Бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност по линия на схемата за подпомагане на гръцките банки също би представлявало помощ.
7.1.1.2. Държавна рекапитализация, предоставена по мярката за рекапитализация (мярка A)
(211)
В решението си от 19 ноември 2008 г. относно схемата за подпомагане на гръцките банки Комисията вече е установила, че рекапитализациите, които ще се предоставят по включената в схемата за подпомагане на гръцките банки мярка за рекапитализация, представляват помощ. Банката е получила 750 млн. евро под формата на привилегировани акции, което представлява 2,1 % от рисково претеглените активи на Банката (97).
7.1.2. Наличие на помощ в гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(212)
В точка 51 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Комисията пояснява, че предоставянето на средства от централните банки за финансови институции не представлява помощ, ако са изпълнени четири кумулативни условия, свързани с платежоспособността на финансовата институция, обезпечеността на механизма, лихвения процент, начислен на финансовата институция, и липсата на насрещна гаранция от държавата. Тъй като предоставената на Банката гарантирана от държавата СПОЛ не съответства на тези четири кумулативни условия, по-специално тъй като е гарантирана от държавата и се отпуска успоредно с други мерки за подпомагане, не може да се направи изводът, че гарантираната от държавата СПОЛ не представлява държавна помощ.
(213)
Гарантираната от държавата СПОЛ отговаря на изискванията, определени в член 107, параграф 1 от Договора. Първо, тъй като тази мярка включва държавна гаранция в полза на Банката на Гърция, всяка евентуална загуба ще е за сметка на държавата. Следователно мярката включва държавни ресурси. СПОЛ дава възможност на банките да получат финансиране в момент, в който нямат достъп до пазара за финансиране на едро и до редовни операции за рефинансиране от Евросистемата. Следователно гарантираната от държавата СПОЛ предоставя предимство на Банката. Понеже СПОЛ е ограничена до банковия сектор, мярката е селективна. Поради това, че гарантираната от държавата СПОЛ дава възможност на Банката да продължи да осъществява своята дейност на пазара и да избегне неизпълнение и необходимостта да напусне пазара, тя нарушава конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, предоставеното на Банката предимство засяга търговията между държавите членки.
(214)
Въз основа на посоченото по-горе Комисията счита, че гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) представлява държавна помощ. Размерът на гарантираната от държавата СПОЛ се е променял с течение на времето. Към 31 декември 2012 г. нейният размер е бил около 31,4 млрд. евро. След рязък спад през 2013 г., към края на същата година тя възлиза едва на 750 млн. евро.
7.1.3. Наличие на помощ в мерките, предоставени чрез HFSF
7.1.3.1. Първа мостова рекапитализация (мярка B1)
(215)
В раздел 5.1 от решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията вече е определила, че първата мостова рекапитализация представлява държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 4,7 млрд. евро.
7.1.3.2. Втора мостова рекапитализация (мярка B2)
(216)
Мярка B2 е била осъществена с ресурси на HFSF, което, както е обяснено в съображение 65 от решението за откриване по отношение на Piraeus, включва държавни ресурси.
(217)
Що се отнася до наличието на предимство, мярка B2 е довела до увеличаване на капиталовото съотношение на Банката до равнище, което ѝ е дало възможност да продължи да функционира на пазара и да има достъп до финансиране от Евросистемата. Освен това възнаграждението за мярка B2 се е състояло от начислените лихви по дълговите ценни книжа на EFSF и допълнителна такса от 1 %. Тъй като посоченото възнаграждение очевидно е по-ниско от възнаграждението по сходни капиталови инструменти на пазара, Банката определено не би могла да набере този капитал при същите условия на пазара. Следователно мярка B2 е предоставила предимство с държавни ресурси на Банката. Тъй като мярката е била предоставена само на Банката, по своя характер тя е селективна.
(218)
Позицията на Банката е била засилена в резултат на мярка B2, тъй като са ѝ били предоставени необходимите финансови ресурси, за да продължи да изпълнява капиталовите изисквания, което е довело до нарушения на конкуренцията. Тъй като Банката осъществява дейност на банковите пазари в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка B2 засяга търговията между държавите членки.
(219)
Комисията счита, че мярка B2 представлява държавна помощ. Националните органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ. Полученият капитал е бил в размер на 1 553 млн. евро.
7.1.3.3. Писмо за поемане на ангажимент (мярка B3)
(220)
С мярка B3 HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителния капитал, необходим за завършването на рекапитализацията на Банката, до размера, изискван от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г. HFSF получава средствата си от държавата. Следователно с писмото се поема ангажимент за отпускането на държавни ресурси. Обстоятелствата, при които HFSF може да предоставя подпомагане на финансови институции, са точно определени и ограничени от закона. Съответно използването на тези държавни ресурси е присъщо на държавата. HFSF е поел ангажимент да предостави допълнителен капитал в размер до 1 082 млн. евро.
(221)
Писмото за поемане на ангажимент е предоставило предимство на Банката, тъй като чрез него вложителите са получили увереност, че Банката ще може да набере цялата сума на необходимия ѝ капитал, т.е. HFSF е щял да предостави капитала, ако Банката не успее да го набере на пазара. Този ангажимент е улеснил така също набирането на частен капитал на пазара, тъй като инвеститорите са се уверили, че ако Банката не може да намери част от капитала на пазара, HFSF ще го предостави. Никой частен инвеститор не би се съгласил да поеме ангажимент, преди да са известни условията на рекапитализацията, а към въпросния момент Банката не е имала достъп до капиталовите пазари. Предимството е селективно, тъй като не е предоставено на всички банки, извършващи дейност в Гърция.
(222)
Тъй като Банката осъществява дейност в други държави членки и тъй като финансови институции от други държави членки осъществяват дейност или потенциално биха били заинтересовани от осъществяването на дейност в Гърция, мярка В3 има вероятност да засегне също търговията между държавите членки и да наруши конкуренцията.
(223)
Следователно мярка B3 представлява помощ и гръцките органи са изпратили уведомление за нея като за държавна помощ.
7.1.3.4. Участие на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. за покриване на капиталовите нужди на стрес теста от 2013 г. (мярка В4)
(224)
Участието на HFSF в рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която има за цел да бъдат покрити капиталовите нужди, набелязани по време на стрес теста от 2012 г. (мярка В4), се изразява в частичното преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) в постоянна рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро под формата на обикновени акции. Тъй като мярка B4 представлява частично преобразуване на вече предоставена помощ, тя отново включва държавни ресурси, но не увеличава номиналния размер на помощта. За определена номинална стойност на помощта обаче тя увеличава предимството за Банката (а оттам и нарушенията на конкуренцията), тъй като представлява постоянна рекапитализация, а не временна рекапитализация, както в случая на мерки B1 и B2.
(225)
Комисията отбелязва, че такова подпомагане не е било предоставено на всички банки, осъществяващи дейност в Гърция. Що се отнася до нарушенията на конкуренцията и последиците за търговията, Комисията отбелязва например, че помощта е дала възможност на Банката да продължи да осъществява дейността си в други държави членки. Ликвидацията на Банката би довела до прекратяване на нейните дейности в чужбина чрез ликвидиране на въпросните дейности или тяхната продажба. Освен това някои банки от други държави членки са осъществявали дейност в Гърция. Следователно мярката нарушава конкуренцията и засяга търговията между държавите членки. Поради това Комисията счита, че мярка B4 представлява държавна помощ.
7.1.3.5. Заключение относно мерки B1, B2, B3 и B4
(226)
Мерки B1, B2, B3 и B4 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Размерът на държавната помощ, включена в мерки B1, B2, B3 и B4, е 7 335 млн. евро. Както е посочено в точка 7.1.3.3, тъй като Банката е привлякла частен капитал в размер на 1 444 млн. евро при рекапитализацията от пролетта на 2013 г., само част от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) е била преобразувана в постоянна рекапитализация (мярка В4). Допълнителният капитал в размер на 1 082 млн. евро (мярка В3), за който HFSF е поел ангажимент, не е бил необходим и поради тази причина не е изплатен. Следователно размерът на изплатената държавна подкрепа е бил равен само на сбора от първата и втората мостова рекапитализация, т.е. 6 253 млн. евро, и част от тази помощ е била върната в рамките на шест месеца при рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка В4), тъй като частното участие е превишило размера на сумата, за която е бил поет ангажимент.
(227)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че освен абсолютния размер на помощта Комисията трябва да вземе предвид помощта „във връзка с рисково претеглените активи на Банката“. Мерки B1, B2 и B3 са били предоставени в рамките на период от една година - от месец април 2012 г. до месец май 2013 г. През този период рисково претеглените активи на Банката са нараснали значително след поредицата от придобивания. Следователно възниква въпросът кое ниво на рисково претеглените активи следва да се използва, и по-конкретно дали държавната помощ следва да бъде оценявана спрямо рисково претеглените активи, съществували към началото на периода или към края на периода. Целта на мерки B1, B2 и B3 е да бъде покрита капиталова нужда, която е била установена от Банката на Гърция през месец март 2012 г. (стрес теста от 2012 г.). С други думи, капиталовите нужди, към които са насочени тези мерки за държавна подкрепа, са съществували още през март 2012 г. Ето защо Комисията счита, че размерът на помощта, включена в мерки В1, В2 и В3, следва да бъде сравняван с рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г. Комисията напомня също така, че след месец март 2012 г. и до рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Банката на Гърция не е взела предвид придобиванията, извършени от гръцките банки, за да коригира, било то в посока нагоре или надолу, техните капиталови нужди. Този фактор допълнително показва, че мерки B1, B2 и B3 са били мерки за помощ, свързани с периметъра на Банката във вида му към 31 март 2012 г.
(228)
Отпуснатата помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2) и поетия ангажимент на HFSF (мярка В3), т.е. 7 335 млн. евро или 21,5 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(229)
Изплатената помощ на Банката възлиза на сбора от първата и втората мостова рекапитализация (мерки В1 и В2), а именно 6 253 млн. евро или 18,4 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
(230)
Тъй като Банката е успяла да привлече частен капитал, размерът на сумата, влята окончателно от HFSF в Банката под формата на обикновени акции, е възлязъл на 5 891 млн. евро, което представлява 17,3 % от рисково претеглените активи на Банката към 31 март 2012 г.
7.1.4. Заключение относно наличието и общия размер на получената помощ от Банката
(231)
Мерки A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Тези мерки са обобщени в таблица 11.
Таблица 11
Преглед на общия размер на помощта, получена от Банката
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Размер на помощта
Помощ/Рисково претеглени активи
A
Привилегировани акции
Капиталова подкрепа
750 млн. евро
2,1 %
B1
B2
B3
Първа мостова рекапитализация
Втора мостова рекапитализация
Писмо за поемане на ангажимент
Капиталова подкрепа
4 700 млн. евро
1 553 млн. евро
1 082 млн. евро
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2 + B3
8 085 млн. евро
23,7 %
Общ размер на капиталовата помощ, отпусната на Банката A + B1 + B2
7 003 млн. евро
21,6 %
B4
Рекапитализация
Капиталова подкрепа
5 891 млн. евро
17,3 %
Общ размер на капиталовата помощ, изплатена на Банката, минус помощта, върната в рамките на 6 месеца
6 641 млн. евро
19,4 %
Реф.
Мярка
Вид на мярката
Номинален размер на помощта
L1
Подпомагане за осигуряване на ликвидност
Гаранция
Облигационен заем
Гаранции: 9,9 млрд. евро
Облигационни заеми: 1,3 млрд. евро
L2
Гарантирана от държавата СПОЛ
Финансиране и гаранция
31,4 млрд. евро
Общ размер на помощта за осигуряване на ликвидност, предоставена на Банката
42,6 млрд. евро
7.2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА СЪВМЕСТИМОСТТА
(232)
Както е посочено в съображение 183, правното основание за оценката на мерките за помощ следва да бъде член 107, параграф 3, буква б) от Договора (98).
(233)
По време на финансовата криза Комисията разработи критерии за съвместимост за различните видове мерки за помощ. Принципите за оценка на мерките за помощ бяха посочени за пръв път в Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
(234)
Насоки относно мерките за рекапитализация са дадени в Съобщението относно рекапитализацията и в Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(235)
В Съобщението относно преструктурирането е определен възприетият от Комисията подход по отношение на оценката на планове за преструктуриране, по-специално необходимостта да се възвърне жизнеспособността, да се гарантира надлежното участие на получателя на помощта и да се ограничат нарушенията на конкуренцията.
(236)
Тази рамка беше допълнена от Съобщението относно банковия сектор от 2013 г., като се прилага за мерки за помощ, за които е изпратено уведомление или които са предоставени без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г.
7.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта на подпомагането за осигуряване на ликвидност на Банката (мярка L1)
(237)
Подпомагането за осигуряване на ликвидност, което вече е било получено от Банката, е било одобрено окончателно чрез поредица от решения за разрешаване на мерките по схемата за подпомагане на гръцките банки и измененията и удълженията на тази схема (99). Всяка бъдещо подпомагане за осигуряване на ликвидност за Банката ще трябва да бъде предоставено по надлежно одобрена от Комисията схема. Комисията ще трябва да даде разрешение по отношение на условията на въпросното подпомагане преди предоставянето му и следователно не е необходимо тези условия да се оценяват по-нататък в настоящото решение.
7.2.2. Правно основание на оценката на съвместимостта на привилегированите акции (мярка A)
(238)
Предоставената през 2009 г. рекапитализация под формата на привилегировани акции (мярка A) е била осигурена по мярката за рекапитализация в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки, одобрена през 2008 г. по силата на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. Следователно не е необходимо да ѝ се прави нова оценка по Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и тя трябва да бъде оценена единствено в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.2.3. Правно основание на оценката на съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2)
(239)
Съвместимостта на гарантираната от държавата СПОЛ (мярка L2) първо следва да бъде оценена въз основа на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и Съобщението относно удължаването от 2011 г. Всяка гарантирана от държавата СПОЛ, предоставена без предварително одобрение от Комисията след 31 юли 2013 г., попада в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.2.4. Правно основание на оценката на съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4)
(240)
Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4), по-специално по отношение на възнаграждението, първо следва да бъде оценена в съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на мярка B1 със споменатите съобщения. Тъй като тези мерки са били осъществени преди 1 август 2013 г., те не попадат в приложното поле на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. Съвместимостта на рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) следва да бъде оценена така също в съответствие със Съобщението относно преструктурирането.
7.3. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЯРКА L2 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г.
(241)
Помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост: целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(242)
Тъй като гръцките банки не са имали достъп до пазарите на едро и са станали изцяло зависими от финансирането от централната банка, както е посочено в съображение (37), и тъй като Банката не е могла да заеме достатъчно средства посредством стандартни операции за рефинансиране, Банката е разчитала на гарантирана от държавата СПОЛ, за да получи достатъчна ликвидност, което да я предпази от неизпълнение. Комисията счита, че мярка L2 представлява целесъобразен механизъм за преодоляване на сериозните затруднения, които биха били причинени от неизпълнението на Банката.
(243)
Тъй като гарантираната от държавата СПОЛ води до относително високи разходи за финансиране за Банката, тя има достатъчен стимул да избягва да разчита на този източник на финансиране за развитието на своите дейности. Банката е трябвало да плаща лихва, по-висока с […] базисни пункта, отколкото по стандартните операции за рефинансиране от Евросистемата. Освен това Банката е трябвало да плати на държавата гаранционна такса в размер на […] базисни пункта. В резултат на това общите разходи за гарантираната от държавата СПОЛ за Банката са много по-високи от нормалните разходи за рефинансиране от ЕЦБ. По-специално, разликата между първите и вторите е по-голяма от гаранционната такса, която се изисква в съответствие със Съобщението относно удължаването от 2011 г. Това означава, че общото възнаграждение, което се изисква от държавата, може да се счита за достатъчно. Що се отнася до размера на гарантираната от държавата СПОЛ, той редовно се преразглежда от Банката на Гърция и от ЕЦБ въз основа на действителните нужди на Банката. Те следят отблизо използването на СПОЛ, за да гарантират ограничаването ѝ до необходимия минимум. Следователно мярка L2 не осигурява на Банката прекомерно голяма ликвидност, която би могла да се използва за финансиране на дейности, нарушаващи конкуренцията. Помощта по тази мярка е ограничена до минималния необходим размер.
(244)
Подобно наблюдение отблизо на използването на гарантираната от държавата СПОЛ и редовната проверка дали използването ѝ е ограничено до минимум гарантират също така, че ликвидността е пропорционална и не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. Комисията отбелязва също, че Гърция е поела ангажимент Банката да изпълни план за преструктуриране, с който да се намали зависимостта ѝ от финансиране от централната банка, и да спазва ограниченията по отношение на дейността, анализирани в раздел 7.6. Тези фактори гарантират, че зависимостта от подпомагане за осигуряване на ликвидност ще приключи възможно най-скоро и че тази помощ е пропорционална.
(245)
Следователно мярка L2 съответства на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г. и на Съобщението относно удължаването от 2011 г. Тъй като със Съобщението относно банковия сектор от 2013 г. не са въведени допълнителни изисквания по отношение на гаранциите, мярка L2 отговаря също така на Съобщението относно банковия сектор от 2013 г.
7.4. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИ B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2008 г., СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯТА, СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО УДЪЛЖАВАНЕТО ОТ 2011 г. И СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО БАНКОВИЯ СЕКТОР ОТ 2013 г.
(246)
Както е посочено в съображение 241 и в съответствие с точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., помощта е съвместима с член 107, параграф 3, буква б) от Договора, ако отговаря на общите критерии за съвместимост (100): целесъобразност, необходимост и пропорционалност.
(247)
В Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г. са определени допълнителни насоки относно равнището на изискваното възнаграждение за вливания на капитал от държавата.
7.4.1. Целесъобразност на мерките
(248)
Комисията счита, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, защото позволяват на Банката да спази капиталовите изисквания. Без рекапитализациите от HFSF Банката нямаше да може да продължи да осъществява своите дейности и би загубила достъп до операциите за рефинансиране на ЕЦБ.
(249)
В това отношение в решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията отбеляза, че Банката е една от най-големите банкови институции в Гърция както от гледна точка на отпускането на кредити, така и на приемането на депозити. В това си качество Банката е от системно значение за Гърция. Следователно неизпълнението на Банката би създало сериозни затруднения в гръцката икономика. Предвид преобладаващите по това време обстоятелства, финансовите институции в Гърция са имали затруднения в достъпа до финансиране. Липсата на финансиране е ограничила тяхната възможност да предоставят кредити на гръцката икономика. В този контекст затрудненията на икономиката биха били допълнително влошени от неизпълнението на Банката. Освен това, мерки B1, B2, B3 и B4 са били наложени в значителна степен поради програмата за PSI - едно крайно извънредно и непредвидимо обстоятелство - а не в резултат на погрешно управление или прекомерно поемане на рискове от Банката. Следователно мерките са насочени главно към справянето с последиците от програмата за PSI и допринасят за запазване на финансовата стабилност в Гърция.
(250)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения относно това дали незабавно са били предприети всички възможни мерки, за да се избегне вероятността в бъдеще Банката отново да има нужда от помощ. Както е посочено в съображения 140 и 141 от настоящото решение, Гърция е поела ангажимент да осъществи редица действия, свързани с корпоративното управление и търговските дейности на Банката. Както е описано в съображения 115, 116 и 117, Банката е преструктурирала също дейността си в значителна степен, като е намалила много от разходите си. Следователно съмненията на Комисията бяха разсеяни.
(251)
В решението за откриване по отношение на Piraeus Комисията изрази съмнения също така дали са били предвидени достатъчни предпазни мерки, в случай че Банката попадне под контрола на държавата или в случай че частните акционери запазят контрола си, като същевременно по-голямата част от акциите са собственост на държавата. Описаните в съображения 140 и 141 от настоящото решение поети задължения гарантират, че кредитните дейности на Банката ще се осъществяват на търговска основа и ежедневната ѝ дейност ще бъде предпазена от държавна намеса. Договорената между HFSF и Банката рамка на взаимоотношенията също гарантира защита на интересите на държавата като основен акционер от прекомерно поемане на рискове от страна на ръководството на Банката.
(252)
Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 гарантират запазването на финансовата стабилност в Гърция. Предприети са били важни действия, за да бъдат сведени до минимум бъдещите загуби и за да се гарантира, че дейностите на Банката няма да бъдат застрашени вследствие на неудачно управление. Въз основа на това Комисията определя, че мерки B1, B2, B3 и B4 са целесъобразни.
7.4.2. Необходимост - ограничаване на помощта до минимум
(253)
В съответствие със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., от гледна точка на своя размер и форма мярката за помощ трябва да е необходима за постигането на своята цел. Това означава, че вливането на капитал трябва да бъде в минималния необходим размер за постигането на целта.
(254)
Размерът на капиталовата подкрепа е бил изчислен от Банката на Гърция в рамките на стрес теста от 2012 г., за да се гарантира, че съотношението на базовия капитал от първи ред на Банката ще остане над определено равнище през периода 2012-2014 г., което е отразено в таблица 3. Ето защо с мерки В1, В2, В3 и В4 на Банката не се осигурява прекомерно голям капитал. Както е обяснено в съображение 250, били са предприети действия за намаляване на риска Банката да има нужда от допълнителна помощ в бъдеще.
(255)
Що се отнася до възнаграждението за първата и втората мостова рекапитализация (мерки B1 и B2), Комисията напомня, че то е било предоставено съответно през месец май 2012 г. и през месец декември 2012 г. и е било осъществено чрез непарични вноски под формата на дългови ценни книжа на EFSF. От датата на изплащането на тези дългови ценни книжа на EFSF до датата на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF е получил като възнаграждение начислената лихва по дълговите ценни книжа на EFSF плюс такса от 1 % (101). Както е подчертано в решението за откриване по отношение на Piraeus, това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Периодът с ниско възнаграждение обаче е бил ограничен до една година за мярка B1 и пет месеца за мярка B2 (т.е. до преобразуването на мостовата рекапитализация в стандартна рекапитализация в обикновени акции, а именно мярка B4). Макар че първата и втората мостова рекапитализация не са довели до намаляване на дяловото участие на съществуващите акционери, рекапитализацията от пролетта на 2013 г., която се е изразявала в частично преобразуване на първата и втората мостова рекапитализация, сериозно е намалила дяловото участие на въпросните акционери, тъй като делът им в собствения капитал на Банката е спаднал до 2,3 %. Това е сложило край на необичайната ситуация, настъпила от датата на първата мостова рекапитализация. Следователно изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни.
(256)
Второ, предвид необичайния източник на затрудненията на Банката, където загубите са следствие главно от опрощаване на дългове в полза на държавата (програмата за PSI и обратното изкупуване на дългове, което осигурява значително предимство за държавата, т.е намаляване на дълговете) и от последиците от продължителната рецесия на националната икономика, Комисията може да приеме подобно временно отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията (102).
(257)
По отношение на мярка В3, тя е представлявала ангажимент за предоставянето на капитал в рамките на бъдещо увеличение на капитала. Този ангажимент, поет през декември 2012 г., е могъл да бъде изпълнен при действително капиталово вливане през май-юни 2013 г., едва пет месеца по-късно, когато Банката е увеличила капитала си. Тъй като Банката е привлякла частни инвеститори, не се е наложило HFSF да влее капитала, за който е бил поел ангажимент. Предвид краткия период, през който е съществувал ангажиментът за предоставяне на капитал, и поради причините, изложени в съображение 256, фактът, че за този ангажимент не е платено възнаграждение, е приемлив.
(258)
Що се отнася до мярка B4, в съответствие с точка 8 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., вливанията на капитал следва да се впишат при достатъчна отстъпка от цената на акция (след корекция по отношение на „ефекта на разреждане“), за да се даде разумна гаранция за подходящо възнаграждение за държавата. Въпреки че в рамките на мярка В4 не е била предвидена значителна отстъпка от цената на акция, коригирана по отношение на ефекта на разреждане, всъщност не е било възможно да се постигне значителна отстъпка от теоретичната цена на минали права (103). Преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. пазарната капитализация на Банката е била едва няколко стотин милиона евро. При такива обстоятелства възниква въпросът дали съществуващите акционери е трябвало да бъдат напълно отстранени. Комисията отбелязва, че емисионната цена е била определена с 50 % отстъпка от средната пазарна цена през петдесетте дни, предшестващи определянето на емисионната цена. Комисията отбелязва също така, че е било налице значително намаляване на дяловото участие на старите акционери, тъй като след рекапитализацията от пролетта на 2013 г. те са притежавали едва 2,3 % дялово участие в Банката. Следователно, прилагането на допълнителна отстъпка от пазарната цена би оказало слабо въздействие върху възнаграждението на HFSF. С оглед на специфичната ситуация на гръцките банки, обяснена в съображение 256, и предвид факта, че необходимостта от помощ произтича в голяма степен от опрощаването на дългове в полза на държавата, Комисията счита, че емисионната цена на акциите, записани от държавата, е била достатъчно ниска.
(259)
HFSF също така е емитирал гаранции и е предоставил по една гаранция за всяка нова акция, записана от частен инвеститор, участвал в рекапитализацията от пролетта на 2013 г. HFSF епредоставил тези гаранции безвъзмездно. Както бе обяснено в съображение 106, във всяка гаранция е заложено правото на закупуване на 4,48 акции от HFSF през определени периоди от време по цени на упражняване. Цената на упражняване е равна на цената на записване от HFSF, увеличена с годишен и кумулативен марж (4 % за първата година, 5 % за втората година, 6 % за третата година, 7 % за четвъртата година и 8 % на годишна основа за останалите шест месеца). Таванът на полученото от HFSF възнаграждение за притежаваните от него акции де факто е бил на тези равнища. Това възнаграждение е по-ниско от диапазона 7 % - 9 %, посочен в Съобщението относно рекапитализацията. Тъй като обаче тези гаранции са били решаващ фактор за успеха на емисията на права и на емисията за частни инвестиции, направени от Банката в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., Комисията счита, че тези гаранции са позволили на Банката да намали размера на помощта с 1 444 млн. евро. Действително, поради ниския коефициент на капиталова адекватност на Банката преди рекапитализацията и високата несигурност, която преобладава към този момент, наличните тогава симулации са показали, че без гаранциите частните инвеститори е нямало да постигнат достатъчна възвращаемост и е нямало да участват. Поради причините, обяснени в съображения 249 и 256, тъй като HFSF е щял да получи минимално положително възнаграждение при евентуално упражняване на гаранциите и понеже целта на МИФП е била да се привлекат някои частни инвеститори, за да бъде запазено частното управление в някои банки и да се избегнат ситуациите, в които целият банков сектор се контролира от HFSF, Комисията може да приеме това отклонение от стандартните изисквания за възнаграждение, определени в Съобщението относно рекапитализацията. Това приемане се основава и на факта, че в изменения през март 2014 г. закон за HFSF не е предвидена никаква корекция на гаранциите в случай на непреференциално увеличение на акционерния капитал и че в случай на емисия на права може да се коригира единствено цената на упражняване на гаранциите и корекцията е възможна единствено впоследствие и само до сумата на постъпленията, реализирани от продажбата на права на предпочтително изкупуване на HFSF. Нещо повече, ангажиментът, поет от Гърция, да потърси одобрението на Комисията, преди каквото и да било обратно изкупуване на гаранциите, емитирани от HFSF, ще позволи на Комисията да направи необходимото евентуалното бъдещо обратно изкупуване да не намали допълнително възнаграждението на HFSF и да увеличи възнаграждението на притежателите на гаранциите.
(260)
Колкото до факта, че акциите на HFSF са без право на глас, Комисията припомня, че необходимостта от помощ не произтича главно от поемането на прекомерни рискове. Освен това МИФП е имал за цел да бъде запазено частното управление в някои банки. Нещо повече, рамката на взаимоотношенията и автоматичното повторно въвеждане на правата на гласуване в случай на неизпълнение на плана за преструктуриране са предпазна мярка срещу бъдещо поемане на прекомерни рискове от страна на частните управители. Накрая, PSI и обратното изкупуване от декември 2012 г. са един вид възнаграждение за държавата, тъй като нейният дълг към Банката е намалял с няколко милиарда евро. Поради всички тези причини Комисията може да приеме, че HFSF получава акции без право на глас. Ето защо заключението на Комисията е, че мярка В4 е била необходима.
(261)
В заключение мерки B1, B2, B3 и B4 са необходими като помощ за оздравяване от гледна точка както на техния размер, така и на тяхната форма.
7.4.3. Пропорционалност - мерки за ограничаване на разпространението на отрицателните последици
(262)
Банката е получила държавна помощ в много голям размер. Поради това тази ситуация може да доведе до сериозни нарушения на конкуренцията. Гръцките органи обаче са поели задължение да осъществят редица мерки, целящи намаляването на разпространението на отрицателните последици. По-специално, поето е задължение да продължи осъществяването на дейностите на Банката на търговска база, както е обяснено в съображения 136 и 137. Гърция се е ангажирала също със забрана на придобиванията и с редица намаления на задълженията, както е описано в съображения 138, 139 и 143. Ограниченията на нарушенията на конкуренцията ще бъдат оценени допълнително в раздел 7.6.
(263)
В Банката е било назначено контролиращо доверено лице, което да следи за правилното изпълнение на поетите задължения във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. С това ще се избегнат каквито и да било вредни промени в търговската практика на Банката и ще бъде намалено потенциалното разпространение на отрицателните последици.
(264)
Накрая, на 25 юни 2014 г. на Комисията беше представен нов всеобхватен план за преструктуриране. Този план за преструктуриране ще бъде оценен в раздел 7.6.
(265)
В заключение може да се посочи, че изразените в решението за откриване по отношение на Piraeus съмнения са разсеяни. Мерки B1, B2, B3 и B4 са пропорционални с оглед на точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г.
7.4.4. Заключение относно съответствието на рекапитализациите от HFSF със Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
(266)
Във връзка с посоченото по-горе заключението на Комисията е, че рекапитализациите от HFSF (мерки B1, B2, B3 и B4) са целесъобразни, необходими и пропорционални предвид точка 15 от Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.. Следователно мерки B1, B2, B3 и B4 съответстват на Съобщението относно банковия сектор от 2008 г., Съобщението относно рекапитализацията и Съобщението относно удължаването от 2011 г.
7.5. СЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРИДОБИВАНИЯТА НА ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ ДЕЙНОСТИ НА ATE, GENIKI, ПРЕХВЪРЛЕНИТЕ КИПЪРСКИ ДЕЙНОСТИ И MBG СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
(267)
В точка 23 от Съобщението относно преструктурирането е обяснено, че придобиванията на предприятия от подпомогнати банки не могат да бъдат финансирани чрез държавна помощ, освен ако това е от основно значение за възстановяването на жизнеспособността на предприятието. Освен това, в точки 40 и 41 от Съобщението относно преструктурирането се посочва, че банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества, освен ако придобиването е част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. В допълнение, придобиванията могат да застрашат или да усложнят възстановяването на жизнеспособността. Следователно Комисията трябва да прецени дали извършените от Банката придобивания могат да бъдат определени за съответстващи на Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1. Съответствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE със Съобщението относно преструктурирането
7.5.1.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(268)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE донесе на Банката голяма съвкупност от депозити и много по-малко количество нетни кредити (104). Следователно то допринесе за значителното намаляване на извънредно високото съотношение на кредитите към депозитите в Банката.
(269)
Освен това, придобиването даде възможност за значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, на служителите и чрез интегриране на ИТ, по отношение на финансирането и по отношение на приходите.
(270)
Ето защо се счита, че придобиването е оказало много благотворно въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.1.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(271)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(272)
Заплатената от Банката сума за придобиването на прехвърлените дейности на АТЕ беше определена на 0,6 % от стойността на прехвърлените депозити и възлизаше приблизително на 95 млн. евро. Тази сума се равняваше на 0,02 % от общите активи на Банката към момента на придобиването. Следователно тази сума може да се счита за малка, но не за незначителна.
(273)
Придобиването на прехвърлените дейности на ATE подобри драстично силно затруднената позиция на ликвидност на Банката и я направи много по-жизненоспособна. Комисията припомня, че […]. Следователно може да се приеме, че придобиването с ниската заплатена за него цена е от съществено значение за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на Банката и попада в рамките на изключението по точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(274)
В съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества. В точка 41 от Съобщението относно преструктурирането е посочено също, че придобиванията могат да бъдат разрешени, когато са част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност или за осигуряване на ефективна конкуренция. При такива обстоятелства процесът на придобиване следва да бъде справедлив и придобиването да гарантира условия на ефективна конкуренция на съответния пазар.
(275)
ATE не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Освен това, Банката на Гърция анализира различни алтернативи за ATE (например ликвидация) и стигна до заключението, че продажбата на прехвърлените дейности на ATE е най-благоприятният вариант, тъй като ще ограничи риска от изпълнението и ще намали до минимум разходите за Гърция. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(276)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил оферта за придобиването на прехвърлените дейности на ATE.
(277)
Накрая, тъй като придобиването на прехвърлените дейности на ATE е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (105), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(278)
Ето защо придобиването на прехвърлените дейности на ATE е в съответствие с раздел 4 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.1.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените дейности на ATE
(279)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените дейности на ATE, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2. Съответствие на придобиването на Geniki със Съобщението относно преструктурирането
7.5.2.1. Въздействие на придобиването на Geniki върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(280)
От гледна точка на доходността на дейността, придобиването на Geniki ще подобри възвръщането на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план. Според анализа, представен от Банката към момента на това придобиване, сливането на две банки в рамките на един и същи географски пазар ще създаде синергии, например по отношение на спестяването на разходи чрез намаляване на служителите и затваряне на клонове. Банката ще придобие клиентите и вложителите на Geniki и следователно значително ще намали разходите за своята издръжка.
(281)
От гледна точка на позицията на ликвидност, както е посочено в съображение 65, Geniki е имала повече депозити, отколкото нетни кредити. Следователно придобиването е увеличило ликвидността на Банката и е спомогнало за намаляването на съотношението на кредитите към депозитите. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката. Ето защо, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката.
(282)
Поради това се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.2.2. Въздействие на придобиването на Geniki върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(283)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(284)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на Geniki, което се счита за много малка сума. Освен това, Geniki е била адекватно капитализирана и, като условие за сключване на сделката, Société Générale е вляла значителен капитал в Банката (106).
(285)
Комисията стига до заключение, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването не генерира допълнителна капиталова нужда за Банката и поради това придобиването на Geniki по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.2.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на Geniki
(286)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(287)
Geniki не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. Geniki носеше големи загуби на Société Générale, която по тази причина поиска да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(288)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на Geniki. Следователно Банката не е изместила никой участник в търга, който не получава подкрепа.
(289)
В допълнение, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (107), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(290)
Накрая, покупната цена е била много ниска. Следователно не може да се счита, че Банката е получила държавна помощ за финансиране на придобиването. С оглед на тези елементи може да се направи заключение, че придобиването на Geniki попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.2.4. Заключение относно придобиването на Geniki
(291)
Заключението е, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на Geniki, въпросното придобиване е в съответствие с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3. Съответствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности със Съобщението относно преструктурирането
7.5.3.1. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(292)
Придобиването на прехвърлените кипърски дейности повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(293)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите, чрез спестявания по линия на административните процедури и служителите и значително подобрение на разходите за депозити. След придобиването Банката е интегрирала напълно гръцките дейности на трите кипърски банки, променила е търговското наименование на всички клонове на въпросните три банки и е осъществила добър напредък в оптимизирането на мрежата.
(294)
Провизиите по кредитните портфейли на гръцките дейности на трите кипърски банки бяха в голям размер. Действително Банката придоби тези кредити на цена, по-ниска от номиналната им стойност: покупната цена беше занижена, за да бъдат отразени бъдещите загуби, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. По този начин рискът от загуби по кредити, надвишаващи вече заложените в ниската покупна цена, е ограничен.
(295)
Банката придоби и голяма съвкупност от депозити - почти толкова голяма, колкото придобитите нетни кредити. Следователно тя е укрепила позицията си на ликвидност.
(296)
Поради това придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.5.3.2. Въздействие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(297)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката.
(298)
Съгласно анализа в раздел 7.3 помощта е била необходима за покриването на капиталовите нужди на купувача на прехвърлените кипърски дейности, тъй като тяхното придобиване би допринесло за поддържането на финансовата стабилност в Гърция. Крайната изплатена от Банката цена за придобиването на прехвърлените кипърски дейности е била много по-ниска от балансовата стойност на придобития портфейл. Тя е била по-ниска дори от стойността на кредитите след коригирането на последната в посока надолу, за да бъдат отразени бъдещите загуби по кредитите, изчислени от PIMCO в рамките на стрес тест. Следователно цената на придобиването би могла да се приеме за отрицателна. Това заключение се подкрепя и от факта, че при придобиването на прехвърлените кипърски дейности Банката е добавила в баланса си голяма сума по перо „отрицателна репутация“, което е довело до увеличаване на капитала ѝ.
(299)
Обаче ако въпреки това се приеме, че Банката е платила положителна цена, Комисията отбелязва, че като предварително условие за осъществяване на придобиването HFSF е поела задължение към купувача да влее стойността, съответстваща на покупната цена, в капитала. HFSF е изпълнила това задължение в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. Това вливане на капитал представлява помощ за прехвърлените кипърски дейности, а не за Банката, както е обяснено в раздел 6.2.1. Поради това придобиването не е създало нужда от допълнителна държавна помощ за Банката.
(300)
Заключението е, че предвид необичайните условия (ниска покупна цена и поето от HFSF задължение за вливане на покупната цена в капитала с цел увеличаването му) придобиването на прехвърлените кипърски дейности по изключение не противоречи на принципа, че помощта следва да е ограничена до необходимия минимум.
7.5.3.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(301)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(302)
Продажбата на гръцките дейности на кипърските банки е имала за цел да се запази стабилността на гръцката банкова система и да се гарантира, че кипърските банки ще могат да продадат тези дейности, преди те да загубят каквато и да било част от стойността си. Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(303)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на трите кипърски банки. Процесът на продажба е бил открит, прозрачен и недискриминационен.
(304)
Накрая, тъй като въпросното придобиване е било разрешено от Гръцкия орган за защита на конкуренцията (108), може да се приеме, че резултатът от процеса на продажба не застрашава ефективната конкуренция в Гърция.
(305)
С оглед на тези елементи може да се направи заключението, че придобиването на прехвърлените кипърски дейности попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.3.4. Заключение относно придобиването на прехвърлените кипърски дейности
(306)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на прехвърлените кипърски дейности, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4. Съответствие на придобиването на MBG със Съобщението относно преструктурирането
7.5.4.1. Въздействие на придобиването на MBG върху жизнеспособността на Банката в дългосрочен план
(307)
Придобиването на напълно рекапитализираната MBG повишава жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(308)
Според анализа, представен от Банката към момента на придобиването, сделката ще доведе до значителни синергии, например по отношение на разходите - чрез намаляване на клоновете, служителите и на разходите по депозитите, както и по отношение на приходите. Междувременно Банката напълно интегрира MBG.
(309)
Освен това, тъй като MBG е била адекватно капитализирана, преди да бъде придобита от Банката и тъй като Банката е заплатила покупна цена от 1 млн. евро, няма вероятност придобиването да генерира каквито и да било бъдещи капиталови нужди за Банката. Наред с това, купувачът е поел задължение, като част от сделката, да влее в Банката капитал на стойност 400 млн. евро. Това задължение е било изпълнено в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г., по време на която BCP е вляла в Банката 400 млн. евро.
(310)
В заключение се счита, че придобиването е оказало положително въздействие за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план и че покупната цена за MBG е била достатъчно ниска, за да не попречи на това помощта да бъде ограничена до необходимия минимум.
7.5.4.2. Въздействие на придобиването на MBG върху размера на помощта, от която е имала нужда Банката
(311)
В съответствие с точка 23 от Съобщението относно преструктурирането помощта за преструктуриране не следва да се използва за придобиването на други дружества, а само за покриване на разходите по преструктурирането, които са необходими за възстановяването на жизнеспособността на Банката. В този случай, макар че придобиването е оказало положително въздействие върху жизнеспособността на банката, то не е от съществено значение за нейната жизнеспособност по смисъла на точка 23 от Съобщението относно преструктурирането.
(312)
Банката обаче е платила само 1 млн. евро за закупуването на MBG, което се счита за много малка сума. Освен това, MBG е била адекватно капитализирана от BCP и, като условие за сключване на сделката, BCP е вляла в Банката капитал в размер на 400 млн. евро (109).
(313)
В заключение се счита, че с оглед на особеностите на сделката (придобиване на много ниска цена на напълно капитализирана банка и вливане на капитал от страна на продавача в Банката) придобиването на MBG не генерира допълнителни капиталови нужди за Банката и поради това то по изключение не противоречи на изискването, че помощта следва да бъде ограничена до минимум.
7.5.4.3. Нарушаване на конкуренцията вследствие на придобиването на MBG
(314)
Както е посочено в съображение 274, в съответствие с точки 39 и 40 от Съобщението относно преструктурирането, държавната помощ не следва да бъде използвана в ущърб на неподпомогнати дружества, и по-специално за придобиването на конкурентни дружества, освен при специфични обстоятелства.
(315)
MBG не беше счетена за жизнеспособна сама по себе си от Банката на Гърция при направения от последната преглед на жизнеспособността на всички гръцки банки в началото на 2012 г. MBG е носела големи загуби на BCP, която по тази причина е поискала да я продаде или евентуално да я остави да фалира, в случай че не може да се осъществи продажба. Продажбата на MBG е била освен това част от плана за преструктуриране на BCP (110). Следователно сделката може да се счита за част от процес на консолидация, необходим за възстановяване на финансовата стабилност, като описания в точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
(316)
Освен това, нито един участник в търга, който не получава подкрепа, не е представил валидна оферта за придобиването на MBG.
(317)
С оглед на тези елементи може да се заключи, че придобиването на MBG попада в рамките на изключението по точка 41 от Съобщението относно преструктурирането.
7.5.4.4. Заключение относно придобиването на MBG
(318)
В заключение се счита, че с оглед на уникалната по рода си ситуация на гръцките банки и специфичните особености, свързани с придобиването на MBG, въпросното придобиване е съвместимо с изискванията, определени в Съобщението относно преструктурирането.
7.6. СЪОТВЕТСТВИЕ НА МЕРКИТЕ A, B1, B2, B3 И B4 СЪС СЪОБЩЕНИЕТО ОТНОСНО ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО
7.6.1. Източници на затруднения и последици във връзка с оценката според Съобщението относно преструктурирането
(319)
Както е посочено в раздели 2.1.1 и 2.1.2, затрудненията, пред които е изправена Банката, са следствие главно от кризата с гръцкия държавен дълг и дълбоката рецесия в Гърция и Южна Европа. Що се отнася до първия фактор, гръцкото правителство е изгубило достъп до финансовите пазари и в крайна сметка е трябвало да договори споразумение със своите вътрешни и международни кредитори (програма за PSI), което е довело до процентното намаление на вземанията от държавата с 53,3 %. Освен това, 31,5 % от вземанията са били обменени за нови гръцки държавни облигации с по-ниски лихвени проценти и по-продължителен срок на падежа. Държавата е изкупила обратно тези нови гръцки държавни облигации от гръцките банки през декември 2012 г. на цена между 30,2 % и 40,1 % от тяхната номинална стойност, което е довело до реализирането на допълнителна загуба за гръцките банки. Освен въздействието върху нейната капиталова позиция, оказано от програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга, Банката е претърпяла също така значителен отлив на депозити между 2010 г. и средата на 2012 г. поради риска, че Гърция може да излезе от еврозоната вследствие на неустойчивия си публичен дълг и икономическата рецесия.
(320)
Предоставената на Банката помощ, т.е. сумата по мерки B1, B2, B3 и B4 или 7 335 млн. евро, надвишава стойността на загубите, записани вследствие на програмата за PSI (5 911 млн. евро).
(321)
Голяма част от капиталовите нужди произтичат от стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава. Този факт е отбелязан също в съображения 63 и 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. В резултат на това не е имало толкова голяма нужда Банката да разглежда въпроси, свързани с моралния риск, в своя план за преструктуриране, колкото при други подпомагани финансови институции, които са поемали прекомерно големи рискове. Тъй като мерките за помощ не са толкова нарушаващи, предприетите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията следва съответно да бъдат смекчени по пропорционален начин. Тъй като програмата за PSI и обратното изкупуване на дълга представляват опрощаване на дългове в полза на държавата, възнаграждението на държавата за рекапитализирането на банките може да е по-ниско. Комисията отбелязва обаче, че експозицията на Банката по отношение на гръцкия държавен риск е била по-голяма, отколкото тази на другите големи гръцки банки (111). В резултат на това не всички загуби, свързани с гръцки държавни облигации, могат да бъдат отдадени на стандартната експозиция на финансова институция по отношение на държавния риск на собствената ѝ държава.
(322)
Вторият източник на загуби за Банката са загубите по нейните кредити за гръцките домакинства и фирми. Комисията счита, че тези загуби се дължат главно на изключително сериозното и продължително свиване на БВП, в резултат на рецесията, с приблизително 25 % за период от пет години, а не на практики на Банката, свързани с рисково кредитиране. В резултат на това предоставената помощ за покриването на тези загуби не създава морален риск, какъвто е случаят, когато помощта предпазва дадена Банката от последиците от нейните рискови практики в миналото. Следователно помощта предизвиква по-малки нарушения (112).
(323)
Част от капиталовите нужди и загубите по кредити на Банката обаче са реализирани от някои международни дъщерни предприятия. Проведените през 2012 г. стрес тестове с цел определяне на капиталовите нужди на Банката са показали, че прогнозите за загуби по чуждестранните кредити са в размер на 1 314 млн. евро според базовия сценарий и 1 624 млн. евро според неблагоприятния сценарий. Няколко от тези чуждестранни предприятия са били на загуба през последните години. Загубите от международните дейности са били на стойност 244 млн. евро преди данъците през 2012 г. (113). Чуждестранните активи също допринесоха за намаляването на ликвидността.
(324)
Следователно може да се направи заключението, че значителна част от загубите и нуждата от помощ попадат в обхвата на точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., което дава възможност на Комисията да смекчи своите изисквания. По същия начин, част от нуждата от помощ произтича от изключително дълбоката рецесия в Гърция, а не от рисково кредитиране. Тази помощ не създава морален риск и следователно не води до толкова големи нарушения.
(325)
Накрая, част от нуждата от помощ идва от поемането на рискове от самата Банка, по-специално свързани с притежаването в голям размер на държавен дълг и с чуждестранните ѝ дъщерни предприятия.
7.6.2. Жизнеспособност
(326)
Планът за преструктуриране трябва да гарантира, че финансовата институция може да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план до края на периода на преструктуриране (раздел 2 от Съобщението относно преструктурирането). В разглеждания случай периодът на преструктуриране е определен като периода между датата на приемане на настоящото решение и 31 декември 2018 г.
(327)
В съответствие с точки 9, 10 и 11 от Съобщението относно преструктурирането гръцките органи са представили цялостен и подробен план за преструктуриране, който дава пълна информация за бизнес модела на Банката. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката, както и предприетите мерки за справяне с всички срещнати от нея проблеми, свързани с жизнеспособността. По-специално в плана за преструктуриране е описана избраната стратегия за запазване на оперативната ефективност на Банката и за справяне с високото равнище на необслужваните кредити, уязвимите ѝ позиции на ликвидност и капиталови позиции, както и чуждестранните ѝ предприятия, които през последните години са разчитали на дружеството майка за финансирането и капитала си.
7.6.2.1. Гръцки банкови дейности
(328)
Що се отнася до ликвидността (114) и зависимостта на Банката от финансиране от Евросистемата, в плана за преструктуриране е предвиден ограничен растеж на счетоводния баланс в Гърция, докато базата на депозитите отново следва да започне да се разраства. Зависимостта от гарантираната от държавата СПОЛ, която вече е намаляла, ще продължи да се понижава, което също ще помогне на Банката да намали разходите си за финансиране.
(329)
С посоченото в съображение 137 поето задължение, свързано със съотношението на кредитите към депозитите, се гарантира, че структурата на счетоводния баланс на Банката ще бъде устойчива към края на периода на преструктуриране. Продажбата на ценни книжа и други странични дейности ще укрепи също позицията на ликвидност на Банката. Поради все още затруднената позиция на ликвидност на Банката Комисията може да приеме искането на гръцките органи да им бъде разрешено да предоставят средства за осигуряване на ликвидност на Банката по мерките за гаранции и за държавни облигационни заеми в рамките на схемата за подпомагане на гръцките банки и гарантираната от държавата СПОЛ.
(330)
С оглед намаляване на разходите за финансиране Гърция също така е поела задължение Банката да продължи да намалява лихвените проценти, които плаща по депозити в Гърция, както е описано в съображение 137 Осъществяването на подобно намаляване на разходите по депозити ще изиграе ключова роля за подобряване на доходността на Банката преди включването на провизии.
(331)
От началото на кризата Банката е реализирала големи придобивания, които драстично увеличиха нейния размер и база на депозити. Банката успешно интегрира придобитите предприятия в изключително кратък срок. Понастоящем Банката се опитва да осъществи всички възможни синергии в резултат на тези придобивания. Тя започна да рационализира своята търговска мрежа в Гърция посредством намаляване на броя на клоновете и на служителите (115). До 2017 г. общите разходи на Банката в Гърция ще са намалели с още […]% спрямо 2013 г. За да постигне тази цел, Гърция е поела задължение Банката да намали клоновете и служителите си в Гърция съответно на […] и […] към 31 декември 2017 г., при максималната сума на разходите в Гърция от […] млрд. евро. Очакваното съотношение на разходите към приходите ще бъде под […] % в края на периода на преструктуриране. Комисията счита, че с плана за преструктуриране се запазва ефективността на Бнката в новата пазарна среда.
(332)
Една от най-важните области е управлението на необслужваните кредити, тъй като те са били в размер на 36 % от портфейла на Банката към 31 декември 2013 г. (116). Банката планира да засили кредитната си политика (ограничения, покритие на обезпечението) и да се съсредоточи върху основната дейност, за да ограничи до минимум загубите си. Гърция е поела също задължение Банката да изпълни високите стандарти по отношение на кредитната си политика, за да овладее рисковете и да увеличи до максимум стойността за Банката на всеки етап от кредитния процес, включително преструктурирането на кредитите, както е описано в съображение 141.
7.6.2.2. Корпоративно управление
(333)
Друг аспект, който заслужава внимание, е управлението на Банката, предвид това, че HFSF притежава по-голямата част от акциите на Банката след рекапитализацията от пролетта на 2013 г., но има ограничени права на гласуване. Освен това, някои от частните инвеститори, които контролират Банката, притежават и гаранции и следователно ще получат максимална полза, в случай че цените на акциите се покачат през периода на преструктуриране. Тъй като тази ситуация може да създаде морален риск, през 2013 г. Банката и HFSF договориха специална рамка за отношенията си. С това споразумение се защитава ежедневната дейност на Банката от всякаква намеса от страна на основните ѝ акционери, като в същото време се гарантира, че HFSF ще може да следи изпълнението на плана за преструктуриране и да възпира поемането на прекомерни рискове от страна на ръководството на Банката посредством подходящи процедури за консултиране. Банката е поела и задължение да следи отблизо експозицията си по отношение на свързани кредитополучатели. Комисията отбелязва с одобрение факта, че HFSF автоматично възстановява своите права на гласуване, ако Банката не изпълни плана си за преструктуриране.
7.6.2.3. Международни дейности
(334)
В миналото някои от международните дейности на Банката са довели до постепенното намаляване на нейния капитал и ликвидност, както е обяснено в съображение 323.
(335)
Според плана за преструктуриране се очаква Банката да продължи пренасочването си към своя вътрешен пазар. Банката вече е продала дъщерното си предприятие в САЩ. Тя е започнала също да рационализира другите дъщерни предприятия, да укрепва процеса на гарантиране на кредити и да намалява недостига от финансиране на дъщерните си предприятия. Тя планира по-нататъшна рационализация на мрежата си в запазените дъщерни предприятия, както е описано в съображение 130.
(336)
Следователно общата сума на чуждестранните активи ще намалее в бъдеще. Към края на периода на преструктуриране те ще са в размер на […] част от общия счетоводен баланс на Банката.
(337)
Следователно Комисията е убедена, че Банката ще успее в достатъчна степен да преструктурира и намали размера на тези чуждестранни предприятия, за да се избегне излагането ѝ в бъдеще на допълнителни капиталови нужди и недостиг на ликвидност. Описаното в съображение 138 задължение Банката да се въздържа от вливането на капитал в големи размери в международните си дъщерни предприятия допринася също за това да се гарантира, че чуждестранните дъщерни предприятия няма да представляват заплаха за капиталовата позиция или позицията на ликвидност на Банката.
7.6.2.4. Заключение относно жизнеспособността
(338)
Описаният в раздел 2.4 базов сценарий показва, че към края на периода на преструктуриране Банката ще може да реализира възвръщаемост, даваща ѝ възможност да покрива всички свои разходи и да осигури подходяща възвръщаемост на собствения капитал, като се вземе предвид нейният рисков профил. Същевременно капиталовата позиция на Банката се очаква да остане на задоволително ниво.
(339)
Накрая, Комисията отбелязва неблагоприятния сценарий, описан в представения от гръцките органи план за преструктуриране на Банката. Неблагоприятният сценарий е базиран на набор от допускания, които са били съгласувани с HFSF. При него е отчетена по-продължителна и по-дълбока рецесия, както и по-голяма дефлация на цените на недвижимите имоти. Планът за преструктуриране показва, че Банката може да устои на разумно напрежение, тъй като - дори при неблагоприятния сценарий - тя ще продължи да реализира печалба и ще остане добре капитализирана към края на периода на преструктуриране.
(340)
Размерът на допълнителния капитал, който беше набран през 2014 г., а именно 1 750 млн. евро, е достатъчен за справяне при базовия сценарий със стрес теста от 2013 г. през периода на преструктуриране и за изплащане на привилегированите акции, което Банката направи през май 2014 г. (117) […] Комисията напомня, че в оценката на капиталовите нужди при базовия сценарий Банката на Гърция вече е направила някои корекции, които са довели до увеличаване на прогнозните капиталови нужди в сравнение с изчислените от Банката капиталови нужди в собствения ѝ базов сценарий. Поради това Комисията счита, че изчислените от Банката на Гърция базови капиталови нужди съответстват на определена степен на напрежение. За да направи заключението, че Банката е жизнеспособна, Комисията не изисква Банката предварително да разполага с достатъчно капитал, за да покрие капиталовите нужди при неблагоприятния сценарий, които са изчислени от Банката на Гърция, тъй като така изчислените нужди съответстват на високо равнище на напрежение и тъй като набраният през март 2014 г. капитал показва, че Банката е възвърнала достъпа си до капиталовите пазари.
(341)
Друг положителен факт е, че Банката няма да извършва допълнителни инвестиции в неинвестиционни ценни книжа, което спомага за запазването на нейната капиталова позиция и позиция на ликвидност.
(342)
Поради това заключението е, че комбинацията от вече извършеното преструктуриране и предложеното допълнително преструктуриране е достатъчна за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
7.6.3. Собствен принос и споделяне на тежестта
(343)
Както е посочено в раздел 3 от Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да участват в преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира, че помощта е ограничена до необходимия минимум. Следователно банките следва да използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи, докато акционерите трябва по възможност да поемат загубите на банката.
7.6.3.1. Собствен принос на Банката: продажби и съкращаване на разходите
(344)
Банката вече е продала някои малки чуждестранни предприятия (в САЩ) и е намалила задлъжнялостта по част от портфейла си, за да укрепи капиталовата си адекватност и позицията си на ликвидност. В плана за преструктуриране се предвижда намаляване на задлъжнялостта по отношение на чуждестранните ѝ дейности, както е описано в съображения 125-129. Като се има предвид вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и предприетите продажби и след приключването на задълженията, свързани с намаляването на задлъжнялостта и продажбата на чуждестранните предприятия, Банката в значителна степен ще е намалила своето географско присъствие в […]. Намаляването на международните активи на Банката също ще намали значително условния риск от необходимост от помощ в бъдеще. Следователно то допринася за намаляването на размера на помощта до минимум.
(345)
С цел да ограничи капиталовите си нужди Банката няма да използва капитал за подпомагане или за разширяване на чуждестранните си дъщерни предприятия, както е описано в съображение 138. Също така, Гърция е поела задължения да гарантира, че Банката няма да осъществява скъпоструващи придобивания.
(346)
Банката се е ангажирала също така с мащабна програма за намаляване на разходите, както е посочено в раздел 2.4.2. Разходите ѝ ще се понижават допълнително до 2017 г. […] В момента служителите ѝ се намаляват и заплатите се понижават. Гърция е поела задължение и да ограничи възнаграждението на управителите на Банката […].
7.6.3.2. Споделяне на тежестта от старите акционери и нов капитал, набран на пазара
(347)
Участието на старите акционери на Банката намаля с извършеното през 2009 г. емитиране на права (118) и след това с рекапитализацията на HFSF (мярка B4) и набирането на частен капитал през 2013 г. и март 2014 г. Например притежаваният от акционерите на Банката дял, който по онова време включваше и инвеститорите, които са влели средства през 2009 г., намаля от 100 % преди рекапитализацията от пролетта на 2013 г. на едва 2,3 % след тази рекапитализация. Освен това, Банката не е плащала никакви дивиденти в парични средства от 2008 г. насам. Освен споделянето на тежестта от старите акционери, от началото на кризата през 2008 г. Банката набра значително количество частен капитал, а именно 807 млн. евро през 2009 г., 1 444 млн. евро през 2013 г. и 1 750 млн. евро през 2014 г.
7.6.3.3. Споделяне на тежестта от притежателите на подчинен дълг
(348)
Притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката са допринесли за разходите за преструктурирането ѝ. Банката е извършила няколко операции за управление на пасивите, за да генерира капитал, както е описано в съображение 134.
(349)
Все още неизплатените инструменти са обект на забраната за изплащане на купони, посочена в съображение 143. Следователно Комисията счита, че е осигурено адекватно споделяне на тежестта от страна на притежателите на хибриден и на подчинен дълг на Банката и че са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането в това отношение.
7.6.3.4. Заключение относно собствения принос и споделянето на тежестта
(350)
В сравнение с получената обща рекапитализация от държавата, собственият принос и споделянето на тежестта, особено под формата на продажба на активи и намаляване на кредитния портфейл, са много по-ниски от нивата, които Комисията обикновено би приела за достатъчни. Намаляването засяга само чуждестранни дейности, които представляват ограничена част от дейността на Банката (119), а в рамките на преструктурирането не се предвижда никакво намаляване на размера на кредитните и депозитните портфейли в Гърция, които вместо това са се увеличили драстично през последната година в резултат на придобиванията. Комисията обаче взема под внимание разгледаните в раздел 7.6.1 елементи, и по-конкретно фактите, че получената помощ частично отговаря на условията за освобождаване, изложени в точка 14 от Съобщението относно удължаването от 2011 г., според които Комисията може да приеме по-ниски нива на собствен принос и споделяне на тежестта. Комисията също отбелязва като положителен факта, че Банката е набрала 1 444 млн. евро на пазара през май 2013 г. и 1 750 млн. евро през март 2014 г., […]. Освен това, капиталът през март 2014 г. е бил набран при цена на акция, равна на цената на акция, при която HFSF е записала акции в рамките на рекапитализацията от пролетта на 2013 г. (мярка B4). Следователно високата емисионна цена е ограничила ефекта на разреждане за HFSF. Банката също така е изплатила привилегированите акции (мярка A). Предвид всички тези елементи може да се счита, че планът за преструктуриране предвижда достатъчно мерки по отношение на собствения принос и споделянето на тежестта, за да се ограничи помощта до необходимия минимум.
7.6.4. Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(351)
В Съобщението относно преструктурирането се изисква планът за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентоспособността на банковия сектор. Освен това, тези мерки следва да отстраняват също така моралния риск и да гарантират, че държавната помощ не се използва за финансиране на антиконкурентни практики.
(352)
В точка 31 от Съобщението относно преструктурирането е посочено, че при оценяването на размера на помощта и произтичащите нарушения на конкуренцията Комисията трябва да вземе предвид както абсолютния, така и относителния размер на получената държавна помощ, както и степента на споделянето на тежестта и позицията на финансовата институция на пазара след преструктурирането. В това отношение Комисията напомня, че Банката е получила капиталова подкрепа от държавата в размер на 23,7 % от нейните рисково претеглени активи (120). Наред с това през 2010 г. Банката е получила гаранции за осигуряване на ликвидност в размер на 9,9 млрд. евро и държавни облигационни заеми в размер на 1,3 млрд. евро, които заедно представляват почти 25 % от счетоводния баланс на Банката. Освен това, Банката е получила гарантирана от държавата СПОЛ. Поради това, с оглед на големия размер на помощта, са необходими мерки за ограничаване на евентуалните нарушения на конкуренцията. Освен това, пазарният дял на Банката в Гърция е голям. Придобиването на прехвърлените дейности на ATE, Geniki, MBG и прехвърлените кипърски дейности увеличи пазарните дялове на Банката. След тези придобивания пазарният дял на Банката от депозитите в Гърция достигна до 29 % в края на 2013 г., докато пазарните ѝ дялове от жилищните ипотеки, потребителските кредити и корпоративните кредити бяха съответно 25 %, 22 % и 35 % (в сравнение със съответно 10 %, 8 %, 8 % и 14 % през 2011 г.) (121).
(353)
Комисията припомня, че затрудненията на Банката се дължат до голяма степен на външни сътресения като кризата с гръцкия държавен дълг и продължителната рецесия, които причиниха срив в гръцката икономика от 2008 г. насам, както вече беше отбелязано в съображение 74 от решението за откриване по отношение на Piraeus. Следователно е намалена необходимостта от разглеждане на въпроси, свързани с моралния риск. Както е посочено в раздел 7.6.1 от настоящото решение, предвид тези фактори нарушенията на конкуренцията вследствие на мерките за помощ не са толкова големи, което важи и за необходимостта от мерки за ограничаването на такива нарушения. Поради тези причини Комисията по изключение може да приеме, въпреки големия размер на помощта и големите пазарни дялове, че в плана за преструктуриране не е предвидено намаляване на размера на счетоводния баланс и кредитите в Гърция. Би било проблематично обаче, ако най-подпомаганата от четирите големи гръцки банки, която също се разрасна най-много в резултат на придобивания през последните години, продължи да расте в периода на преструктуриране с по-бързи от пазарните темпове и евентуално измести по-малко подпомаганите банки. Поради това Комисията приветства ангажимента Банката да не се разраства с по-бързи от пазарните темпове.
(354)
Комисията обаче отбелязва, че рекапитализациите от държавата са дали възможност на Банката да продължи да осъществява банковите си дейности на чуждестранни пазари.
(355)
Комисията посочва, че в допълнение към вече извършеното намаляване на задлъжнялостта и преструктуриране, Банката ще продължи преструктурирането и ще намали още повече своите чуждестранни активи до 30 юни 2018 г. (122). Освен това, Банката е поела задължение да не използва помощта за финансиране на разрастването на тези дейности. Следователно помощта няма да се използва за нарушаване на конкуренцията на тези чуждестранни пазари.
(356)
Гърция е поела също така задължение Банката да не осъществява скъпоструващи придобивания, като следи тя да не използва получената държавна помощ, за да придобива нови предприятия. Тази забрана допринася за това да се гарантира, че помощта ще се използва единствено за подпомагане на възстановяването на жизнеспособността на банковите дейности в Гърция, а не например за разрастване на чуждестранните пазари.
(357)
Задължението за намаляване на неустойчиво високите нива на лихвата, плащана по гръцките депозити, също гарантира, че помощта няма да се използва за финансиране на неустойчиви стратегии за привличане на депозити, които нарушават конкуренцията на гръцкия пазар. Аналогично, задължението за въвеждане на строги насоки по отношение на ценообразуването на нови кредити, базирано на надлежна оценка на кредитния риск, ще възпрепятства Банката да нарушава конкуренцията на гръцкия пазар чрез нецелесъобразни стратегии за ценообразуване на потребителските кредити.
(358)
Като се има предвид специфичната ситуация, описана в раздел 7.6.1, и предвидените в плана за преструктуриране мерки, Комисията счита, че са налице достатъчни предпазни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
7.6.5. Мониторинг
(359)
В съответствие с раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането са необходими редовни доклади, за да може Комисията да следи за надлежното изпълнение на плана за преструктуриране. Както е посочено в поетите от Гърция задължения (123), гръцките органи ще гарантират, че до края на периода на преструктуриране, а именно 31 декември 2018 г., контролиращото доверено лице, което е назначено от Банката с одобрението на Комисията, ще следи за спазването на поетите от гръцките органи задължения във връзка с преструктурирането на дейностите в Гърция и в чужбина и във връзка с корпоративното управление и търговските дейности. Следователно Комисията счита, че е осигурен надлежен мониторинг на изпълнението на плана за преструктуриране.
7.6.6. Заключение относно съответствието на мерките A, B1, B2, B3 и B4 със Съобщението относно преструктурирането
(360)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, разглеждан заедно с поетите задължения в приложението към настоящото решение, гарантира възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план, достатъчен е от гледна точка на споделяне на тежестта и собствен принос, целесъобразен е, за да бъдат компенсирани последиците от нарушенията на конкуренцията вследствие на разглежданите в настоящото решение мерки за помощ, и е пропорционален. Планът за преструктуриране и поетите задължения, представени на Комисията, изпълняват критериите на Съобщението относно преструктурирането.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(361)
Комисията изразява съжаление, че гръцките органи неправомерно са привели в действие мерки за помощ B2, B3 и B4 в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, тъй като въпросните мерки са били осъществени преди изпращането на официално уведомление. При все това може да се приеме, че тези мерки, както и другите анализирани в настоящото решение мерки, са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, които са осъществени от гръцките органи, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора:
а)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция (мярка L2);
б)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от гръцкия фонд за финансова стабилност („HFSF“) на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
в)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
г)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
д)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
2. Като се има предвид планът за преструктуриране на Piraeus Bank Group, която включва Piraeus Bank S.A. и всички нейни дъщерни предприятия и клонове, представен на 25 юни 2014 г., и поетите на тази дата задължения от страна на Гърция, следната държавна помощ е съвместима с вътрешния пазар:
а)
вливане на капитал в размер на 750 млн. евро, предоставен от Гърция на Piraeus Bank S.A. през месец май 2009 г. и месец декември 2011 г. по схемата за рекапитализация (мярка A);
б)
спешна помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на Piraeus Bank S.A. от Банката на Гърция и гарантирана от Гърция след месец юли 2011 г., в размер на 30,4 млрд. евро към 31 декември 2012 г. (мярка L2);
в)
първа мостова рекапитализация в размер на 4,7 млрд. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец май 2012 г. (мярка B1);
г)
втора мостова рекапитализация в размер на 1 553 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през месец декември 2012 г. (мярка B2);
д)
писмо за поемане на ангажимент в размер на 1 082 млн. евро, предоставено от HFSF на Piraeus Bank S.A. на 20 декември 2012 г. (мярка B3);
е)
рекапитализация в размер на 5 891 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка B4); и
ж)
рекапитализация в размер на 524 млн. евро, предоставена от HFSF на Piraeus Bank S.A. през пролетта на 2013 г. (мярка C).
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2014 година.
COMMISSION DECISION (EU) 2015/455
of 23 July 2014
on the State aid SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) implemented by Greece for Piraeus Bank Group relating to the recapitalisation and restructuring of Piraeus Bank SA
(notified under document C(2014) 5217)
(Only the English text is authentic)
(Text with EEA relevance)
THE EUROPEAN COMMISSION,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the first subparagraph of Article 108(2) thereof,
Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof,
Having called on Member States and other interested parties to submit their comments pursuant to those provisions (1),
Whereas:
1. PROCEDURE
1.1. PROCEDURE RELATED TO PIRAEUS BANK
(1)
By decision of 19 November 2008 the Commission approved a scheme entitled ‘Support Measures for the Credit Institutions in Greece’ (the ‘Greek Banks Support Scheme’) designed to ensure the stability of the Greek financial system. The Greek Banks Support Scheme allows for aid to be granted under its three constituent measures, a recapitalisation measure, a guarantee measure and a government bond loan measure (2). In May 2009, Piraeus Bank (‘the Bank’ (3)) was recapitalised by Greece under the recapitalisation measure.
(2)
Recital 14 of the Decision of 19 November 2008 recorded that a restructuring plan would be notified to the Commission in respect of the beneficiaries of the recapitalisation measure.
(3)
On 23 July 2010, the Greek authorities submitted a restructuring plan to the Commission. The Commission registered that plan and its subsequent updates as well as additional information submitted by the Greek authorities as Case SA.30342 (PN 26/2010) and then Case SA.32787 (2011/PN).
(4)
The Bank has repeatedly benefited from State guarantees and government bond loans under the Greek Banks Support Scheme (4). It also benefited from State-guaranteed emergency liquidity assistance (‘State-guaranteed ELA’).
(5)
On 20 April 2012, the Hellenic Financial Stability Fund (‘HFSF’) provided the Bank with a letter committing to participate in a planned share capital increase of the Bank. On 28 May 2012, the HFSF granted a bridge recapitalisation of EUR 4 700 million to the Bank (‘the first bridge recapitalisation’).
(6)
On 10 May 2012, the Greek authorities formally notified to the Commission the commitment letter that had been provided by the HFSF to the Bank. The Commission registered it as a non-notified aid (Case SA.34826 (2012/NN)) as the measure had already been implemented.
(7)
By decision of 27 July 2012, the Commission opened a formal investigation procedure on the first bridge recapitalisation (‘the Piraeus Opening Decision’) (5).
(8)
In December 2012, the HFSF granted a second bridge recapitalisation of EUR 1 553 million to the Bank (‘the second bridge recapitalisation’). On 21 December 2012, the HFSF also provided the Bank with a commitment letter for its participation in a share capital increase of the Bank and in convertible capital instruments to be issued, for a total amount of up to EUR 1 082 million (6). The Greek authorities notified those measures to the Commission on 20 December 2012 (7).
(9)
In September 2012, the Bank announced its intention to acquire Geniki from Société Générale S.A. (‘Société Générale’). During September and October, the Commission had numerous teleconferences and electronic mail exchanges with representatives of the Greek authorities and the Bank with respect to the acquisition of Geniki.
(10)
On 19 October 2012, the Bank signed a share purchase agreement with Société Générale regarding the acquisition of Société Générale’s total stake (99.08 %) in Geniki.
(11)
On 12 December 2012, the Commission services sent a letter to Greece including their preliminary assessment of the acquisition of Geniki.
(12)
On 26 February 2013, the Bank informed the Commission of its intentions to acquire Millennium Bank Greece S.A. (‘MBG’). The Commission had several teleconferences and electronic mail exchanges with the Greek authorities and the Bank with respect to the acquisition of MBG.
(13)
On 25 March 2013, the Commission services sent a letter to Greece including their preliminary assessment of the acquisition of MBG.
(14)
On 22 April 2013, the Bank announced that it had entered into an agreement with Millennium Banco Comercial Portugues (‘BCP’) regarding the acquisition of the entire share capital of MBG and the participation of BCP in the forthcoming capital increase of Piraeus.
(15)
On 3 June 2013, the HFSF partially converted the first and second bridge recapitalisations into equity for a total of EUR 5 891 million. The HFSF also injected an additional amount of EUR 1 094 million into the Bank, as committed at the time of the acquisitions by the Bank of the good part of Agricultural Bank of Greece (‘ATE’) and of the Greek branches of three Cypriot Banks (see section 1.2). In addition private investors injected EUR 1 444 million. The total recapitalisation amounted to EUR 8 429 million and is referred to as ‘the Spring 2013 recapitalisation’.
(16)
On 19 December 2013, the Greek authorities submitted information to the Commission regarding the terms of the Spring 2013 recapitalisation.
(17)
The Greek authorities submitted a final restructuring plan for the Bank (‘the restructuring plan’) to the Commission on 25 June 2014. On the same date they provided information on the State-guaranteed ELA. They indicated that they intend to continue providing the Bank with such liquidity support, as well as State guarantees on debt instruments and government bond loans under the Greek Banks Support Scheme.
(18)
During the administrative process, the Commission has had numerous meetings, teleconferences and electronic mail exchanges with representatives of the Greek authorities and the Bank.
(19)
Greece accepts that exceptionally the present decision is adopted in the English language only.
1.2. PROCEDURE RELATED TO THE ACQUIRED BUSINESSES
1.2.1. Procedure related to ATE
(20)
In April 2011 Greece injected EUR 1 445 million into ATE (an amount which included the EUR 675 million originally granted under the Greek Recapitalisation scheme). Furthermore ATE received liquidity support amounting to EUR 6 103 million. By decision of 23 May 2011, the Commission approved those measures based on the basis of a restructuring plan for ATE (‘the ATE Restructuring Decision’) (8).
(21)
On 29 December 2011, Greece participated in a capital rights issue of ATE for an amount of EUR 290 million.
(22)
On 22 March 2012, Greece submitted a report by the Bank of Greece that proposed a resolution of ATE through a Purchase & Assumption procedure (9) of selected assets and liabilities of ATE (‘ATE Transferred Activities’), while the remaining assets and liabilities would be resolved via a bad bank.
(23)
In July 2012, the Bank announced the acquisition by absorption of the good part of ATE which had been placed under liquidation.
(24)
At that time, the HFSF committed to cover the capital needs of the Bank stemming from the acquired assets. On 27 January 2013, the Bank of Greece concluded that the capital needed for regulatory purposes as a result of the acquisition of the ATE Transferred Activities amounted to EUR 570 million, which would be covered by the HFSF.
(25)
By decision of 3 May 2013 (10) (‘the ATE Liquidation Decision’), the Commission concluded that the support measures granted at the time of transfer of the ATE Transferred Activities do not constitute State aid to the Bank but to the ATE Transferred Activities. Moreover, the Commission concluded that that aid would be compatible with the internal market if the restructuring plan of the Bank, which now includes the ATE Transferred Activities, enables its long-term viability to be restored.
(26)
In June 2013, the HFSF injected EUR 570 million in the Bank in the framework of the Spring 2013 recapitalisation (11).
1.2.2. Procedure related to the Greek operations of the Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank and Hellenic Bank (‘the three Cypriot Banks’)
(27)
Following the extraordinary Eurogroup meeting (12) on 15 March 2013, the Cypriot authorities and the European Union, the International Monetary Fund (‘IMF’) and the European Central Bank (‘ECB’) reached a political agreement on the policy underlying a future macroeconomic adjustment programme. In particular, it was agreed, among other things, that the operations of the three Cypriot Banks in Greece would be transferred to a Greek bank.
(28)
The Bank and other Greek banks expressed interest in acquiring the operations of the three Cypriot Banks in Greece.
(29)
On 22 March 2013, the HFSF consented to the Bank making an offer for the acquisition of the Greek branches, deposits and loans of the three Cypriot Banks. The Bank’s offer was conditional on the HFSF providing equity to the Bank in an amount equal to the price paid for the equity of the acquired business.
(30)
The Greek authorities and the HFSF kept the Commission services closely informed about the evolution of the process and the terms of the acquisition as well.
(31)
On 26 March 2013, the Bank signed a sale and transfer agreement with each of the three Cypriot Banks concerning their Greek activities (deposits, loans and branch network).
(32)
As agreed in March 2013, the HFSF injected EUR 524 million of capital in the Bank (13) to meet the capital needs that arose from the acquisition of those assets.
2. DESCRIPTION
2.1. THE BANK AND ITS DIFFICULTIES
2.1.1. General context of the Greek banking sector
(33)
Greece’s real gross domestic product (‘GDP’) fell by 20 % from 2008 to 2012, as shown in Table 1. As a result, Greek banks faced a rapidly increasing default rate on loans to Greek households and companies (14). Those developments have adversely affected the performance of the assets of Greek banks and given rise to capital needs.
Table 1
Real GDP Growth in Greece, 2008-2013
Greece
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real GDP growth, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Source:
Eurostat, available online at http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
In addition, in February 2012, Greece implemented a private sector bond exchange known as Private Sector Involvement (‘the PSI programme’). Greek banks were involved in the PSI programme, in the course of which the Greek government offered existing private bondholders new securities (including new Greek Government Bonds (‘GGBs’), GDP-linked securities and PSI payment notes issued by the European Financial Stability Fund (‘EFSF’)) in exchange for existing GGBs, with a nominal discount of 53,5 % and longer maturities (15). The Greek authorities announced the results of that exchange of bonds on 9 March 2012 (16). The exchange resulted in significant losses for the bondholders (estimated by the Bank of Greece at 78 % of the face amount of old GGBs on average for the Greek banks) and capital needs which were retroactively booked in the Greek banks’ 2011 financial statements. Total losses due to the PSI for the main Greek banks are summarised in Table 2.
Table 2
Total PSI losses of the main Greek banks (EUR million)
Banks
Face amount of GGBs
Face amount of state related loans
Total face amount
PSI loss of GGBs
PSI loss of state-related loans
Total gross PSI loss
Total gross PSI loss/Core Tier 1 (%)
Total gross PSI loss/Total assets (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Source:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p. 14
(35)
Since the Greek banks faced substantial capital shortfalls as a result of the PSI programme and the continuing recession, the Memorandum of Economic and Financial Policies (‘MEFP’) of the Second Adjustment Programme for Greece between the Greek government, the European Union, the IMF and the ECB dated 11 March 2012 made funds available for the recapitalisation of those banks. The Greek authorities estimated the total bank recapitalisation needs and resolution costs to be financed under that programme at EUR 50 billion (17). That amount was calculated on the basis of a stress test performed by the Bank of Greece for the period starting December 2011 and ending December 2014 (‘the stress test of 2012’), which relied on the loan losses forecast performed by Blackrock (18). The funds for the recapitalisation of the Greek banks are available through the HFSF. Table 3 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks as they result from the stress test of 2012.
Table 3
Stress test of 2012: Capital needs of the main Greek banks (EUR million)
Banks
Reference Core Tier 1 (Dec 2011)
Total gross PSI loss (Dec 2011)
Provisions related to PSI (June 2011)
Gross Cumulative Loss Projections for credit risk
Loan loss reserves (Dec 2011)
Internal capital generation
Target Core Tier 1 (Dec 2014)
Capital needs
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Source:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, December 2012, p. 8
(36)
In line with the MEFP of March 2012, ‘banks submitting viable capital raising plans will be given the opportunity to apply for and receive public support in a manner that preserves private sector incentives to inject capital and thus minimises the burden for taxpayers’ (19). The Bank of Greece found that only the four largest banks (Eurobank, National Bank of Greece, the Bank and Alpha Bank) submitted viable capital raising plans (20). They received a first recapitalisation from the HFSF in May 2012.
(37)
Domestic deposits in the banks in Greece decreased by 37 % in total between the end of 2009 and June 2012 due to the recession and political uncertainty. Those banks had to pay higher interest rates to try to retain deposits. The costs of deposits increased, reducing the net interest margin of the banks. As Greek banks were shut down from wholesale funding markets, they became entirely dependent on Eurosystem financing (21), a growing portion of which was in the form of State-guaranteed ELA granted by the Bank of Greece.
(38)
On 3 December 2012, Greece launched a buy-back programme on the new GGBs received by the investors in the framework of the PSI programme, at prices ranging from 30,2 % to 40,1 % of their nominal value (22). The Greek banks participated in that buy-back programme which crystallised further losses on their balance sheets, since most of the accounting loss (that is, the difference between market value and nominal value) booked on those new GGBs at the time of the PSI programme became definitive and irreversible (23).
(39)
In December 2012, the four largest Greek banks received a second bridge recapitalisation from the HFSF.
(40)
In spring 2013 the bridge recapitalisation of the four banks was converted into permanent recapitalisation in ordinary shares, with the HFSF holding more than 80 % of the shareholding of each of the four banks. For the banks which managed to attract a pre-determined amount of private capital (the Bank, Alpha Bank and National Bank of Greece), the HFSF received non-voting shares and private investors were granted warrants on the shares of the HFSF.
(41)
In July 2013, the Bank of Greece commissioned an advisor to carry out a diagnostic study on the loan portfolios of all Greek banks. That advisor carried out credit loss projections (‘CLPs’) on all domestic loan books of the Greek banks as well as on loans carrying Greek risk in foreign branches and subsidiaries over a three-and-a-half-year and a loan-lifetime horizon. The analysis provided CLPs under two macroeconomic scenarios, a baseline scenario and an adverse scenario. The CLPs for foreign loan portfolios were estimated by the Bank of Greece using some input from the advisor.
(42)
Based on the advisor’s assessment of the CLPs, in autumn 2013 the Bank of Greece launched a new stress test exercise (‘the stress test of 2013’) to assess the robustness of the Greek banks’ capital position under both a baseline and an adverse scenario. The Bank of Greece conducted the capital needs assessment with the technical support of a second advisor.
(43)
The key components of the capital needs assessment under the stress test of 2013 were (i) the CLPs (24) on banks’ loan portfolios on a consolidated basis for Greek risk and foreign risk, net of existing loan reserves, and (ii) the estimated operating profitability of banks for the period from June 2013 to December 2016, based on a conservative adjustment of the restructuring plans which had been submitted to the Bank of Greece during the fourth quarter of 2013. Table 4 summarises the calculation of capital needs for the main Greek banks on a consolidated basis under the baseline scenario for that stress test of 2013.
Table 4
Stress test of 2013: Capital needs of the Greek banks on a consolidated basis in the baseline scenario (EUR million)
Banks
Reference Core Tier 1 (June 2013) (1)
Loan Loss reserves (June 2013) (2)
CLPs for Greek risk (3)
CLPs for foreign risk (25) (4)
Internal Capital Generation (5)
Stress test Core Tier 1 ratio (December 2016) (6)
Capital needs (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
On 6 March 2014, the Bank of Greece announced the results of the stress test of 2013 and requested the banks to submit, by mid-April 2014, their capital raising plans to cover the capital needs under the baseline scenario.
(45)
Between late March 2014 and early May 2014, the banks proceeded with capital increases.
2.1.2. The beneficiary
(46)
The Bank provides universal banking services mainly in Greece and in Central, Eastern and South-Eastern Europe (Romania, Bulgaria, Serbia, Albania, Ukraine and Cyprus) as well as in Egypt. It offers a full range of banking and financial products and services to households and businesses. It is active in retail, corporate and private banking, asset management, treasury and investment banking. The Bank is incorporated in Greece and its shares are listed on the Athens Stock Exchange. On 30 December 2012, the Bank employed a total of 18 597 people (28).
(47)
The Bank participated in the PSI programme, exchanging GGBs and State-related loans with a face value of EUR 7,7 billion. Its total PSI-related charge amounted to around EUR 5 911 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts (29). During the buy-back programme of December 2012, the Bank sold the new GGBs it had received in the framework of the PSI at a deep discount to nominal value. That sale crystallised its losses on the new GGBs.
(48)
The key figures of the Bank in December 2010, December 2011, December 2012 and December 2013 (consolidated data) are presented in Table 5.
Table 5
Piraeus Bank key figures, 2010, 2011, 2012 and 2013
Profit and loss
(EUR million)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Net Interest Income
1 207
1 194
1 047
1 664
Total Operating Income
1 510
1 245
1 921
2 205
Total Operating Expenses
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Pre Provision Income
625
405
989
525
Impairment Losses to cover credit risk
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Impairment losses on GGBs and loans eligible to PSI
(5 911)
Negative goodwill
351
3 810
Net Profit/Loss
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Selective Volume figure
(EUR million)
31 December 2010
31 December 2011
31 December 2012 (31)
31 December 2013 (32)
Total net Loans and Advances to Customers
(Net)
40 150
35 634
44 613
62 366
Deposits
29 475
21 796
36 971
54 279
Total Assets
57 561
49 352
70 408
92 010
Total equity (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Table 5 illustrates that, apart from the huge losses it booked in 2011 due to the PSI programme (EUR 5 911 million (33)), the Bank suffered from declining income (due, among other reasons, to the higher costs of deposits) and from high and rising impairment losses on its loan portfolios in Greece and abroad until mid-2012. The liquidity position of the Bank was badly hit by deposit outflows. That situation somewhat improved after the Bank started to make acquisitions in July 2012.
(50)
Under the stress test of 2013, the Bank of Greece estimated the capital needs of the Bank at EUR 465 million for the baseline scenario.
(51)
In March 2014, the Bank proceeded with a capital increase of EUR 1 752 million to cover the capital needs mentioned in recital 50 and to repay the EUR 940 million in preference shares held by Greece (34). In contrast to Eurobank’s capital increase of April 2014, the HFSF did not give the Bank a commitment to inject capital in the framework of the capital increase in the event of insufficient private demand. The Bank’s capital increase was achieved through a non-pre-emptive equity offering (that is to say a capital increase with cancellation of shareholders’ pre-emption rights) to international investors and through a public offering in Greece. The subscription price was set at EUR 1,70 per share.
(52)
Following the capital increase, the Bank announced on 22 May 2014 that it had redeemed the preference shares to Greece, for a total amount of EUR 750 million (35).
2.2. THE BANK’S ACQUISITIONS OF GREEK BANKING ACTIVITIES
2.2.1. Acquisition of ATE
(53)
ATE was founded in 1929 as a non-profit organisation by Greece. Until the early 1990s, ATE was a specialised financial institution which supported the development of the agricultural sector on behalf of the Greek State. In December 2000, the company was listed on the Athens Stock Exchange. On 14 November 2011, Greece was ATE’s main shareholder with a stake of 89,9 %.
(54)
ATE operated in all banking activities, both retail and corporate, provided financial services such as insurance activities and leasing activities and acquired major participations in companies operating in non-financial sectors, including sugar production industry and dairy production industry.
(55)
In July 2012, ATE offered its services through its network of 468 branches and employed 5 024 people. In July 2012, its total deposits amounted to EUR 14,9 billion for total assets of EUR 21,8 billion (36).
(56)
Since 2006, ATE has also offered its services outside Greece with a 74 % stake in ATE Bank Romania and a stake of 20,3 % of the common share capital and 25 % of the preference shares in AIKBanka Serbia.
(57)
The difficulties of ATE arose before the Greek sovereign crisis mainly as a result of poor asset quality and of traditionally low pre-impairment profitability. Furthermore, the Greece sovereign crisis affected all Greek banks, including ATE, in two ways: (i) the loss of access of Greece to international debt markets severely affected the liquidity position of Greek banks and (ii) asset quality deteriorated and increased impairments.
(58)
In April 2011 Greece injected EUR 1 445 million into ATE (including EUR 675 million originally granted under the Greek recapitalisation measure). Furthermore ATE received liquidity support amounting to EUR 6 103 million. The Commission approved those measures in the ATE Restructuring Decision.
(59)
Nevertheless, in the second half of 2011, the capital situation of ATE deteriorated mainly due to its participation in the PSI programme. As illustrated in Table 2, its total PSI-related charge amounted to around EUR 4 329 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts. As illustrated in Table 3, the capital needs of ATE Transferred Activities were estimated at EUR 4 920 million.
(60)
On 22 March 2012, Greece submitted a report by the Bank of Greece proposing the resolution of ATE via a Purchase & Assumption procedure in respect of the ATE Transferred Activities, while the remaining assets and liabilities would be resolved via a bad bank. The Bank and another large Greek submitted non-binding offers to the HFSF. On 26 July 2012, the Board of Directors of the HFSF approved the Bank’s bid.
(61)
On 27 July 2012, the Bank of Greece proceeded with the transfer of the ATE Transferred Activities to the Bank (37).
(62)
As the ATE Transferred Activities contained fewer assets at fair value than liabilities, the HFSF, in line with the decision of the Bank of Greece of 28 January 2013, had to make up for the difference between transferred assets and transferred liabilities, that is to say, the funding gap. The Bank of Greece concluded, based on audited figures, that the funding gap would be EUR 7 471 million and the HFSF granted the Bank European Financial Stability Facility bonds (‘EFSF bonds’) worth EUR 7 471 million.
(63)
Furthermore, the HFSF committed to provide capital to the Bank, in order for the ATE Transferred Activities to be capitalised up to 9 %. That amount was initially estimated at EUR 500 million, but the final amount was determined at EUR 570 million. The HFSF injected the final amount into the Bank against ordinary shares in the framework of the Spring 2013 recapitalisation.
(64)
The Bank acquired the ATE Transferred Activities for a purchase price of EUR 95 million.
2.2.2. Acquisition of Geniki
(65)
Geniki was established in 1937. Geniki provided financial services in the sectors of retail banking, corporate banking and capital market services. In 2004 Société Générale acquired the majority of Geniki’s shares. Geniki operated 104 branches and employed 1 391 employees as at 31 December 2012 (38). Total assets amounted to EUR 2,6 billion, total net loans to EUR 1,9 billion and deposits to around EUR 2 billion (39).
(66)
The Greek sovereign crisis had a very negative impact on the banking sector performance. Furthermore, the participation of the Greek banks in the PSI programme led to a rapid deterioration of their capital situation. As illustrated in Table 2, Geniki’s total PSI-related charge amounted to around EUR 292 million before tax and was entirely booked in its 2011 accounts. As illustrated in Table 3, the amount of the capital needs of Geniki were estimated at EUR 281 million and were calculated on the basis of a stress test performed by the Bank of Greece.
(67)
In June 2012, Société Générale approached all four of the large Greek banks, in an attempt to sell Geniki. The Bank was the only one interested in acquiring Geniki.
(68)
The negotiations between Société Générale and the Bank for the sale of Geniki led to an official agreement on 19 October 2012 that: (i) Société Générale would sell and the Bank would purchase the 99,08 % stake that Société Générale holds in Geniki, and that (ii) Société Générale would assign and transfer and the Bank would acquire 100 % of Geniki’s share capital advances that Société Générale has concluded and will conclude in the future. Société Générale ultimately agreed to make an advance payment of approximately EUR 290 million to Geniki and to subscribe a bond issued by the Bank for an amount of approximately EUR 170 million. The Bank then acquired Geniki for EUR 1 million.
(69)
On 14 December 2012, the Bank announced that the acquisition of Société Générale’s stake in Geniki was completed.
2.2.3. Acquisition of the Greek operations of the three Cypriot Banks
(70)
The Bank of Cyprus, the Cyprus Popular Bank and the Hellenic Bank were founded in 1899, 1901 and 1976 respectively.
(71)
Following the extraordinary Eurogroup meeting on 15 March 2013, an agreement was reached on the main parameters of a bailout plan for Cyprus by the European Union, the IMF and the ECB. The Hellenic Systemic Stability Board (‘HSSB’) unanimously proposed the transfer of the Greek assets and liabilities of the branches of the three Cypriot Banks in Greece to an existing Greek bank. In particular, the HSSB stated that ‘the […] (40) agreement fully secures the depositors of the Greek branches [of the three Cypriot Banks], safeguards the Greek public interest and the financial stability and does not burden the Greek public debt’.
(72)
The Bank of Greece was assigned to explore potential interest from Greek banks and, in this context, called for an expression of interest. Furthermore, the HFSF agreed to cover the capital needs (of the acquirer) that would result from the acquisition of the Greek branches of the three Cypriot Banks.
(73)
Table 6 summarises the assets and liabilities of the three Cypriot Banks which were ultimately transferred to the Bank (‘Cypriot Transferred Activities’).
Table 6
Transferred Activities of the three Cypriot Banks
Transferred Activities
Assets
All Greek loans, including leasing and factoring
Shipping loans and other loans originated from and managed in Greece and booked in the Cypriot loan book
Fixed assets (excluding deferred tax assets)
Liabilities
All the deposits of the three Cypriot Banks collected in Greece
Source:
Term Sheet, Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 10 April 2013
(74)
The assets transferred to the Bank amounted to approximately EUR 18,9 billion and the liabilities amounted to approximately EUR 15 billion. However, the parties to the transaction agreed to take into account the amount of losses that was forecast in the PIMCO report for the banks in Cyprus, under an adverse scenario (41). According to the PIMCO report, the value of the assets that would be transferred to the Bank amounted to approximately EUR 16,5 billion. The liabilities transferred amounted to approximately EUR 14,5 billion.
(75)
On 21 and 22 March 2013, only three banks, including the Bank, submitted non-binding offers.
(76)
On 22 March 2013, the HFSF granted its consent to the acquisition of the three Cypriot Banks’ operations in Greece by the Bank. The total consideration paid by the Bank for the acquisition of the Cypriot Transferred Activities was EUR 524 million. In particular, it was agreed that the Bank would pay EUR 237 million for the acquisition of the transferred activities of the Bank of Cyprus, EUR 258 million for the acquisition of the transferred activities of the Cyprus Popular Bank and EUR 29 million for the acquisition of the transferred activities of the Hellenic Bank.
(77)
In June 2013, in the framework of the Spring 2013 recapitalisation (42) the HFSF injected EUR 524 million of capital into the Bank to cover the purchase price paid by the Bank.
2.2.4. Acquisition of MBG
(78)
MBG was established in 2000. MBG operated 119 branches and employed 1 174 employees as at 31 December 2012 (43).
(79)
On 22 April 2013, the Bank signed a definitive agreement with BCP regarding the acquisition of the entire share capital of MBG and the participation of BCP in a forthcoming capital increase of the Bank.
(80)
According to that agreement, BCP would contribute EUR 400 million to the regulatory recapitalisation of MBG (of which EUR 139 million had already been contributed by BCP in December 2012) through the conversion of subordinated and senior credits from BCP to MBG into equity. Furthermore, all the funding provided by BCP to MBG in the past would be reimbursed by the latter in two tranches: EUR 650 million would be paid on the date of closing of the transaction and the amount of approximately EUR 250 million would be paid within six months from closing. Last, BCP would contribute EUR 400 million to the recapitalisation of the Bank through a private placement with the exclusion of pre-emptive rights. The Bank would then acquire the fully recapitalised MBG for EUR 1 million.
(81)
On 19 June 2013, the Bank announced the completion of the acquisition of MBG.
2.2.5. Overview of the combined effect of the acquisitions
(82)
Table 7 provides an overview of the effect of the successive acquisitions on the size and shape of the Bank in Greece (none of the acquired entities included foreign assets, except ATE Transferred Activities that contain small Romanian assets). As a result of those acquisitions, the Bank now holds the largest market share on the Greek deposit and loan market.
Table 7
Effect of the successive acquisitions on Piraeus’ size in Greece
31.12.2012
Greece only
Piraeus stand alone
ATE
Geniki
Cypriot Banks
MBG
ΝΕW GROUP
Gross loans
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
part of new group
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Net loans
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
part of new group
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Deposits
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
part of new group
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Employees
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
part of new group
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Branches
325
460
104
307
120
1 316
part of new group
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Source:
data submitted on 10 June 2014 by Piraeus Bank
2.3. AID MEASURES
2.3.1. Aid measures granted to the Bank under the Greek Banks Support Scheme (measures L1 & A)
(83)
The Bank obtained several forms of aid under the Greek Banks Support Scheme, under the recapitalisation measure, the guarantee measure and the government bond loan measure.
2.3.1.1. State liquidity support granted under the guarantee measure and the government bond loan measure (measure L1)
(84)
The Bank has benefited and continues to benefit from aid under the guarantee measure and the government bond loan measure. That aid will be described in this Decision as ‘measure L1’. In 2010, the Bank issued bonds guaranteed by the State amounting to a total of EUR 9,9 billion. Greece also lent the Bank EUR 1 289 million of government bonds. At the end of March 2014, the outstanding amount of government bonds was EUR 1 024 million (44).
(85)
In the restructuring plan for the Bank submitted by the Greek authorities to the Commission on 25 June 2014 the Greek authorities requested authorisation to continue granting guarantees and lending government bonds to the Bank under the Greek Banks Support Scheme during the restructuring period, should the need for such liquidity support arise, although that is not expected to happen.
2.3.1.2. State recapitalisation granted under the recapitalisation measure (measure A)
(86)
In May 2009 and December 2011, the Bank received from Greece under the recapitalisation measure of the Greek Bank Support Scheme capital injections of EUR 370 million and EUR 380 million respectively, totalling EUR 750 million (measure A), equivalent to around 2,1 % of the risk weighted assets (‘RWA’) (45) of the Bank at that time.
(87)
The recapitalisation took the form of preference shares subscribed by Greece which had a coupon of 10 % and a maturity of five years.
(88)
The Bank redeemed the preference shares on 22 May 2014, as described in recital 52.
2.3.2. State-guaranteed ELA (measure L2)
(89)
ELA is an exceptional measure enabling a solvent financial institution, facing temporary liquidity problems, to receive Eurosystem funding without such an operation being part of the single monetary policy. The interest rate paid by a financial institution for ELA is […] basis points (‘bps’) higher than the interest it pays for regular Central Bank refinancing.
(90)
The Bank of Greece is responsible for the ELA programme, which means that any cost of, and the risks arising from, the provision of ELA are incurred by the Bank of Greece (46). Greece granted the Bank of Greece a State guarantee which applies to the total amount of ELA granted by the Bank of Greece. The adoption of Article 50(7) of law 3943/2011, which amended Article 65(1) of law 2362/1995, allowed the Minister of Finance to grant guarantees on behalf of the State to the Bank of Greece in order to safeguard the Bank of Greece’s claims against the credit institutions. The banks benefiting from ELA have to pay a guarantee fee to the State amounting to […] bps.
(91)
At 31 December 2011, the Bank had benefited from EUR 11,64 billion of State-guaranteed ELA, while at 31 December 2012 the Bank had benefited from EUR 31,4 billion of State-guaranteed ELA (47). After a sharp decrease in 2013, the Bank benefited at the end of that year from only EUR 750 million of State-guaranteed ELA.
2.3.3. Aid measures granted to the Bank through the HFSF (measures B1, B2, B3 & B4)
(92)
Since 2012, the Bank has benefited from several capital support measures granted by the HFSF. Table 8 provides an overview of those aid measures.
Table 8
Aid measures granted to the Bank through the HFSF
1st bridge recapitalisation - May 2012
(EUR million)
2nd bridge recapitalisation - Dec 2012
(EUR million)
Commitment letter - Dec 2012
(EUR million)
Participation in the May 2013 recapitalisation
(EUR million) (48)
Measure
B1
B2
B3
B4
Amount
(EUR million)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. The first bridge recapitalisation (measure B1)
(93)
Recitals 14 to 33 of the Piraeus Opening Decision give a detailed description of the first bridge recapitalisation of May 2012 (measure B1). The background and main features of that measure are set out in this section.
(94)
On 20 April 2012, the HFSF provided a letter to the Bank committing to participate in a planned share capital increase of the Bank for an amount of up to EUR 5 billion.
(95)
Under measure B1, the HFSF transferred EUR 4,7 billion of EFSF bonds to the Bank in May 2012, in line with the provisions for bridge recapitalisations laid down in the law 3864/2010 establishing the HFSF (‘HFSF law’). The Commission established in recital 53 of the Piraeus Opening Decision that ‘The bridge recapitalisation finalised on 28 May 2012 is the implementation of the obligation undertaken in the commitment letter and thus a continuation of the same aid’. Both the amounts provided in the commitment letter and in the first bridge recapitalisation were calculated by the Bank of Greece to ensure the Bank reached a total capital ratio of 8 % as of 31 December 2011, the date of retroactive booking of the bridge recapitalisation in the Bank’s records. As can be seen from Table 3, measure B1 only covered a part of the total capital needs identified by the stress test of 2012. The Bank was supposed to raise capital through a future capital increase and the bridge recapitalisation was intended only to preserve the Bank’s eligibility for ECB financing until that capital increase had taken place.
(96)
For the period between the date of the first bridge recapitalisation and the date of the conversion of the first bridge recapitalisation into ordinary shares and other convertible financial instruments, the pre-subscription agreement between the Bank and the HFSF stipulated that the Bank had to pay the HFSH a 1 % annual fee on the nominal value of the EFSF notes and that any coupon payments and accrued interest to the EFSF notes for that period would count as an additional capital contribution by the HFSF to the Bank (49).
2.3.3.2. The second bridge recapitalisation (measure B2)
(97)
The Bank booked further losses in the autumn of 2012. Its capital therefore fell again below the minimum capital requirements for it to remain eligible for ECB refinancing.
(98)
A second bridge recapitalisation became necessary as a result. On 20 December 2012, the HFSF implemented a second bridge recapitalisation of EUR 1 553 million (measure B2), which was again paid by transferring EFSF bonds to the Bank.
2.3.3.3. The commitment letter of 20 December 2012 (measure B3)
(99)
In addition to the second bridge recapitalisation, on 20 December 2012 the HFSF provided the Bank with a commitment letter for its participation in the share capital increase of the Bank and in the convertible instruments to be issued, for a total amount up to EUR 1 082 million (measure B3).
(100)
The total of the two bridge recapitalisations (measures B1 and B2) and of the additional amount committed in December 2012 (measure B3) meant that the HFSF had committed to cover the total capital needs identified under the stress test of 2012 (EUR 7 335 million (50)).
2.3.3.4. HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation (measure B4) and partial repayment of measures B1 and B2
(101)
On 23 April 2013 the general meeting of shareholders of the Bank approved a share capital increase of EUR 8 429 million (51). That amount was calculated as the sum of:
(i)
EUR 7 335 million to cover the capital needs identified by the stress test of 2012; out of that amount, the HFSF subscribed EUR 5 891 million (measure B4) and private investors subscribed EUR 1 444 million;
(ii)
EUR 570 million injected by the HFSF to meet the regulatory capital requirements that arose from the acquired business of ATE Bank, as committed in July 2012; that measure was assessed by the Commission in the ATE Liquidation Decision, which found that it did not constitute aid to the Bank;
(iii)
EUR 524 million injected by the HFSF to meet the capital needs that arose from the payment of the purchase price for the Greek operations of the three Cypriot Banks; that part of the capital increase constitutes measure C (52).
(102)
The price of the new shares was set at EUR 1,70 per share, which corresponds to 50 % of the volume-weighted average stock price over the 50 trading days preceding its determination.
(103)
On 3 June 2013 the Board of Directors of the Bank announced the issuance of 3 888 268 914 new shares with a nominal value of EUR 0,30 at a price of EUR 1,70 per share (53). The Bank announced on 28 June 2013 (54) that the Board of Directors certified full payment of the total capital increase in share for a total amount of EUR 8 429 million, including premium amounts.
(104)
The total private participation in the Bank’s share capital increase amounted to EUR 1 444 million (55). That amount includes the participation of BCP as described in recital 80.
(105)
Therefore the participation of the HFSF in the share capital increase of the Bank amounted to EUR million 6 985.
(106)
Immediately after the Spring 2013 recapitalisation, the HFSF became the major shareholder of the Bank with a stake of 81 % (56). The HFSF issued warrants and granted private investors one warrant for each share subscribed, for no consideration (57). Each warrant incorporates the right to buy 4,48 shares of the HFSF, at specified intervals and strike prices. The first exercise date was 2 January 2014, and then the warrants are exercisable every six months until 2 January 2018. The exercise price is equal to the subscription price of EUR 1,70 increased by an annual interest rate (4 % for year one, 5 % for year two, 6 % for year three, 7 % for year four and then 8 % annualised for the last six months) (58).
(107)
The HFSF law as amended in 2014 provides that only the strike prices of the warrants may be adjusted in the event of a rights issue. In addition, any such adjustment will take place ex post and only up to the amount of the realised proceeds from the sale of pre-emption rights of the HFSF. No adjustment is provided for in the event of a non-pre-emptive share capital increase.
2.3.4. Aid measures to the acquired businesses (measure C)
2.3.4.1. Aid measures to ATE
(108)
As mentioned in recital 58, at the time of the ATE Restructuring Decision ATE had already benefited from aid measures.
(109)
In December 2011, the Greek State injected EUR 290 million into ATE.
(110)
The resolution of 27 July 2012, as described in recitals 62 and 63, also involved additional support from the State. The HFSF granted the Bank EFSF bonds worth EUR 7 471 million to cover the funding gap. The HFSF also gave a commitment to recapitalise the Bank for an amount of EUR 570 million.
(111)
Overall, the aid related to the Purchase & Assumption procedure amounts to EUR 8 041 million.
2.3.4.2. Aid measures to the Greek operations of the three Cypriot Banks (measure C)
(112)
As already mentioned in recitals 77 and 101, at the time of the acquisition of the Greek operations of the three Cypriot Banks the HFSF gave a commitment to provide EUR 524 million of capital to the Bank (measure C). That commitment was implemented in June 2013 (59).
2.4. THE RESTRUCTURING PLAN
2.4.1. Domestic operations
(113)
Through the restructuring plan, the Bank will focus on its core banking activities in Greece.
(114)
The key focus is to bring its Greek banking operations back to profitability and viability. To that end, the restructuring plan includes a number of measures aimed at improving the Bank’s operational efficiency and net interest margin, as well as measures enhancing its capital position and balance sheet structure.
(115)
As regards operational efficiency, the Bank has already started a vast programme of rationalisation.
(116)
From 31 December 2011 to 31 December 2013, the Bank reduced its physical presence in Greece by a total of 322 branches taking into account the restructuring of the acquired entities after the acquisition date. The Bank has maintained a sustained rhythm in 2014, with […] closures already completed in the first semester.
Table 9
Restructuring of the Greek branch network 2010-H1 2014
Period
2011
2012
2013
H1 2014
Total number of branches at the opening of the period or at the date of the acquisition
360
918
1 316
1 037
Of which Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Cypriot branches
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Total end of period
346
889
1 037
899
Total branch closures during the period
14
29
279
138
Source:
restructuring plan submitted on 25 June 2014, pp. 40 and 125, 2011 and 2012 Annual reports
(117)
The Bank also reduced the total headcount of its banking and non-banking activities in Greece during the period 2011-2013 by 2 519 employees. In particular 2 114 departures were attributable to the voluntary exit scheme implemented by the Bank.
Table 10
Greek headcount reduction 2010-2013
Period
2011
2012
2013
Total headcount at the opening of the period or at the date of the acquisition
6 370
12 616
18 628
Of which Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Cypriot branches
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Total end of period
6 172
12 365
16 558
Headcount reduction
198
251
2 070
Source:
restructuring plan submitted on 25 June 2014, pp. 40 and 125, 2011 and 2012 Annual reports
(118)
From December 2013 until the end of 2017, the Bank plans to further decrease, in Greece, its headcount (from 16 558 to […] employees) and the size of its network (from 1 037 to […] branches). (60)[…]
(119)
The increased efficiency in terms of branches and personnel will help to bring down the total cost of the Bank’s Greek activities by […]% from EUR 1 394 million on a pro forma basis in 2013 to EUR […] million (61) in 2017 (62). As a result, the expected cost-to-income ratio of its Greek activities should fall below […]% at the end of the restructuring period.
(120)
The restructuring plan also describes how the Bank will reduce its funding costs, which is key to the restoration of viability. The Bank expects to be able to pay lower interest rates on its deposits on the back of the more stable environment and in particular the anticipated stabilisation and recovery of the Greek economy, which is expected to grow again from 2014 onwards. Spreads paid on deposits are expected to decrease in Greece (63). That decrease in spreads would be mainly achieved by paying much lower rates on time deposits. Similarly, the Bank’s reliance on ELA and wider Eurosystem funding will decrease from more than 45 % of its total assets in 2012 to less than […]% in 2017 (64).
(121)
The restructuring plan anticipates that the Bank will also strengthen its balance sheet. Its net loan-to-deposit ratio in Greece will decrease to […]% in 2017 (down from 114 % in 2013 (65)), while its capital adequacy will further improve.
(122)
Another priority of the Bank is the management of non-performing loans (‘NPL’). The Bank will enhance its credit processes regarding both the origination of loans (better collateral coverage and reduced limits) and the management of NPL. The rate of NPL will reach close to […]% in […] and then start to decrease, with an expected rate of around […]% at the end of the restructuring period (66). The cost of risk (loan loss impairments) will decrease from close to EUR 2 billion in 2013 to less than EUR […] million in 2018 (67).
(123)
The improvement of operational efficiency, the increase of the net interest margin and the decreasing cost of risk will enable the Bank to be profitable in Greece from […] onwards. The Bank anticipates its profits will exceed EUR […] billion in 2018 for the domestic activities.
2.4.2. International banking activities
(124)
To improve the profitability of its foreign activities, the Bank has already begun to implement a significant cost reduction programme in the international network. Between the end of 2011 and March 2014 the number of employees declined by 10 % from 6 634 to 5 948 and the number of branches by 18 % from 499 to 410 (68). The structure of its international portfolio has also been simplified to reduce the cost base (69).
(125)
The restructuring plan highlights the need to reduce the reliance of the foreign subsidiaries on their Greek mother company as regards their funding needs and to continue safeguarding the capital position of the Bank.
(126)
The Bank sold its American subsidiary, which accounted for around EUR 0,7 billion of assets (13 branches and 158 employees), in September 2012.
(127)
The Bank will reduce its foreign assets exposure to EUR […] billion at the end of June 2018. That figure represents a reduction of […]% (70) compared to the end of 2012 (71).
(128)
The reduction of the foreign assets will be slightly smaller - to EUR […] billion - in the event […] (72). In that case the total reduction of foreign assets will amount to […]% compared to the end of 2012.
(129)
However, instead of complying with the above-mentioned cap of total assets at the end of June 2018, the Bank may decide to divest […] (73). In that case, the activities retained will not represent more than […]% of the total foreign activities of the Bank at the end of 2012.
(130)
The Bank will reduce its total funding to the foreign subsidiaries.
2.4.3. Private capital raising and contribution by existing shareholders and subordinated creditors
(131)
The Bank raised significant amounts of capital on the market and thereby reduced the State aid which was needed by the Bank.
(132)
First, the Bank raised some private capital in 2011 with a rights issue of EUR 807 million (74). As mentioned in recital 104, the Bank also managed to raise capital from private investors through the Spring 2013 recapitalisation. The pre-existing shareholders were also heavily diluted by the Spring 2013 recapitalisation, since the HFSF held 81 % of the Bank’s shares following the Spring 2013 recapitalisation and new investors 17 %, leaving the pre-existing shareholders with only a 2 % shareholding. No dividend has been paid in cash since 2008.
(133)
The Bank raised EUR 1 750 million of capital from the market in April 2014 to cover its additional capital needs and to repay the preference shares held by Greece. The new shares were issued at EUR 1,70, namely the price paid by the HFSF in the framework of the Spring 2013 recapitalisation.
(134)
Moreover, the bank generated capital by buying back its own hybrid and subordinated debt instruments at a discount to nominal value. In March 2012 the Bank offered to buy back some hybrid and lower tier 2 instruments. The price, determined on the basis of the market value and including a premium of no more than ten percentage points, was fixed at 37 % of the nominal value for the hybrid instrument and 50 % of the nominal value for the lower tier 2 instrument. The respective participation rates were 52,8 % and 18,2 %. In May 2013 the Bank launched an additional liability management exercise to buy-back up to EUR 321 million of outstanding securities. The participation rate was 20 %. Those successive buy-backs resulted in a total capital gain of approximately EUR 120 million (75).
2.5. COMMITMENTS OF THE GREEK AUTHORITIES
(135)
On 25 June 2014 Greece gave a commitment that the Bank and its affiliates will implement the restructuring plan submitted on the same day and gave further commitments regarding the implementation of the restructuring plan (‘the Commitments’). The Commitments, which are in the Annex, are summarised in this section.
(136)
First Greece has given a commitment that the Bank will restructure its commercial operations in Greece, setting a maximum number of branches and employees at 31 December 2017 in Greece as well as a maximum amount of total costs for the Greek activities over the year 2017 (76).
(137)
Greece has also given a commitment that the Bank will reduce the cost of deposits collected in Greece. It will comply with a maximum ratio of net loans-to-deposits on 31 December 2017 (77). […]
(138)
Regarding the Bank’s foreign subsidiaries, Greece has given a commitment that the Bank will deleverage its foreign assets by 30 June 2018 (78). Furthermore liquidity or capital support to those subsidiaries is strictly limited in terms of nominal amount and restricted to specific circumstances.
(139)
Greece has given a commitment that the Bank will divest a number of securities. In addition, the Bank will not purchase non-investment grade securities, with limited exceptions (79).
(140)
Greece gave a number of commitments related to the corporate governance of the Bank. It committed to limit the remuneration of the Bank’s employees and managers (80).
(141)
Greece has also given a commitment that the Bank will apply a prudent credit policy, in order to ensure decisions on granting and restructuring loans aim at maximising the viability and profitability of the Bank. The Bank will comply with high standards regarding the monitoring of credit risk as well as the restructuring of loans (81).
(142)
A number of commitments deal with the operations of the Bank with connected borrowers. Those commitments aim at ensuring that the Bank does not deviate from prudent banking practices when for instance granting or restructuring loans to its employees, managers and shareholders, as well as to public entities, political parties and media companies (82).
(143)
Finally, Greece has given a commitment that the Bank will comply with some behavioural limitations, such as a coupon and dividend ban, an acquisition ban and a ban on advertising State support (83).
(144)
Those commitments will be monitored until 31 December 2018 by a monitoring trustee.
(145)
Separately, in its submission of 25 June 2014 Greece indicated that it would seek the approval of the Commission prior to any buy-back of the warrants by the Bank or by any State entity including the HFSF (84).
3. GROUNDS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
(146)
On 27 July 2012, the Commission opened the formal investigation procedure in order to verify whether the conditions of the 2008 Banking Communication (85) were met regarding the appropriateness, necessity and proportionality of the first bridge recapitalisation provided by the HFSF in favour of the Bank (measure B1).
(147)
Regarding the appropriateness of the measure, the Commission, given the fact that the aid came after prior recapitalisation and liquidity aid and given the protracted rescue period, expressed doubts as to whether all actions possible had been taken by the Bank to avoid it again needing aid in the future (86). In addition, the Commission was not clear who would control the Bank in the future once the first bridge recapitalisation was replaced by a permanent recapitalisation (87) as the Bank might come either under the control of the State or under the control of the minority private owners who could enjoy control and high leverage. In either case the Commission indicated that the quality of the Bank's management and notably its lending process should be preserved in order for it to find the first bridge recapitalisation appropriate.
(148)
Regarding the necessity of the first bridge recapitalisation, in recital 70 of the Piraeus Opening Decision the Commission questioned whether all the measures possible had been taken to avoid the Bank needing aid again in the future. Moreover, since the duration of the bridge recapitalisation period was uncertain the Commission could not conclude whether it was sufficient and complied with the remuneration and burden-sharing principles under State aid rules. Furthermore, as the terms of the conversion of the first bridge recapitalisation into a permanent recapitalisation were not known at the time the Piraeus Opening Decision was adopted, the Commission could not assess them.
(149)
Regarding the proportionality of the measure, the Commission expressed doubts whether the safeguards (State support advertisement ban, coupon and dividend ban, call option ban and buy-back ban as described in recital 76 of the Piraeus Opening Decision) were sufficient in relation to the first bridge recapitalisation. Furthermore, in recital 77 of the Piraeus Opening Decision the Commission stated that the lack of rules preventing the HFSF from coordinating the four largest core banks (namely, the Bank, Eurobank, NBG and Alpha Bank), and the absence of adequate safeguards to prevent them from sharing commercially sensitive information could lead to distortions of competition. The Commission, therefore, proposed the appointment of a monitoring trustee, physically present in the Bank.
4. COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
4.1. COMMENTS FROM THE BANK
(150)
On 30 August 2012, the Commission received comments from the Bank on the Piraeus Opening Decision.
(151)
Regarding the appropriateness of the measures, the Bank noted that the debt crisis in Greece and the euro area has been an unprecedented situation. The capital injection in May 2009, equivalent to 1,0 % of its RWA, was a direct response to the exceptional turbulence in global financial markets. At the end of 2011, Greece’s additional capital injection of EUR 380 million was equivalent to 1,1 % of the Bank’s RWA at that time and was designed to address the capital shortfall that was expected to derive from the deepening recession. The EUR 4,7 billion recapitalisation of the Bank by the HFSF was the first part of the recapitalisation that would address the capital shortfall that resulted from the PSI and from the assessment of the loan portfolios carried out by Blackrock (88) as well as from the deepening recession.
(152)
It also took the view that the appointment by Greece and the HFSF of one and two members respectively in the Bank’s Board of Directors as their representatives and of one member of the HFSF as a member of the Bank’s Board Risk Committee, along with others, ensured that it could not take excessive risks.
(153)
Regarding the necessity of the measures, the Bank commented that the form of the recapitalisation as bridge financing was decided by the Greek authorities and by the European Union, the IMF and the ECB and that the amount of bridge recapitalisation of EUR 4,7 billion almost offset the PSI effect. As regards the conversion of the bridge recapitalisation into permanent capital, after the protracted period without a government in Greece in the second quarter of 2012, once a final structure was approved, the dilution of existing shareholders would inevitably be triggered and an adequate remuneration agreed (depending on the terms and instruments used).
(154)
Regarding the proportionality of the measures, the Bank noted that since 2009 it had adjusted its lending practices by applying stricter credit criteria, accelerated repayment terms and reduced credit limits. As of the first quarter of 2009, all requests for disbursements over a specific amount had been reviewed and approved by the deputy Managing Director and the General Manager/Group Credit. It would not alter its current business practices as laid out in the business plan submitted to the Bank of Greece and not undermine current lending standards. Those standards were amongst the strictest in the industry as also indicated by the very good results the Bank had achieved in the Blackrock Solutions diagnostic exercise. Those intentions would be secured by the representation of Greece and HFSF in the Bank’s Board of Directors.
(155)
Regarding the Commission’s proposal for the appointment of a monitoring trustee, the Bank’s view was that there was already close monitoring by several third parties, such as the Bank of Greece, external auditors, Greece’s representative and HFSF representatives.
4.2. COMMENTS FROM ANOTHER GREEK BANK
(156)
On 3 January 2013, the Commission received comments from a Greek bank on the Piraeus Opening Decision. That Greek bank commented that the recapitalisation of Greek banks by the HFSF constituted, in principle, a welcome step towards a healthier and more viable banking system and expressed no objection to the recapitalisation of the Bank.
(157)
However, while expressing its entire support for the principle of the recapitalisation of Greek banks by the HFSF, that Greek bank explained that, in order to minimise distortions of competitions and to avoid discrimination, it expected recapitalisation by the HFSF to be open to all banks operating in Greece under similar conditions.
5. COMMENTS FROM GREECE ON THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE ON THE FIRST BRIDGE RECAPITALISATION
(158)
On 5 September 2012, Greece submitted comments, which had been prepared by the Bank of Greece and the HFSF.
5.1. COMMENTS FROM THE BANK OF GREECE
(159)
Regarding the appropriateness of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece noted that the amount of EUR 18 billion of capital with which the HFSF recapitalised the four largest Greek banks in May 2012 was less than the final amount which was needed for those banks to gradually reach and maintain a Core Tier 1 capital ratio set at 10 % by June 2012 and a Core Tier 1 capital ratio set at 7 % under a three-year adverse stress scenario. It also noted that the first bridge recapitalisation was temporary, given that the recapitalisation process would be concluded with share capital increases by those four banks.
(160)
The Bank of Greece also observed that the recapitalisation of the largest Greek banks was part of the longer-term restructuring of the Greek banking sector. It noted that where a bank remains in private hands, the management will most probably remain the same, while if a bank becomes State-owned (that is to say, owned by the HFSF), the HFSF could appoint new management which, in any case, will be assessed by the Bank of Greece. The Bank of Greece noted that it assesses the corporate governance framework, the adequacy of management and the risk profile of every bank on an ongoing basis in order to ensure that excessive risks are not taken. It also pointed out that the HFSF had already appointed representatives in the Boards of Directors of the recapitalised banks.
(161)
Regarding the necessity of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece observed that the Bank’s recapitalisation was limited so as to ensure that the then applicable minimum capital requirements (8 %) were met. It also stated that the protracted period of time prior to the recapitalisations was due to the sharp deterioration of the operating environment in Greece and the impact of the PSI programme, to the complexity of the whole project and to the need to maximise private investors’ participation in the share capital increases.
(162)
Regarding the proportionality of the first bridge recapitalisation, the Bank of Greece pointed out that the full implementation of the restructuring plan to be submitted to the Commission would be safeguarded by the fact that the suspension of the voting rights of the HFSF would be lifted if, inter alia, the restructuring plan were substantively violated. The Bank of Greece also observed that the Bank’s difficulties were not due either to an underestimation of risks by the Bank’s management or to commercially aggressive actions.
5.2. COMMENTS FROM THE HFSF
(163)
Regarding the appropriateness of the first bridge recapitalisation, to address the issue of potential State interference in the event that the State provides high amounts of State aid through the HFSF and the HFSF has full voting rights, the HFSF stated that the HFSF-funded banks are not considered to be public entities or under State control and that they will not be controlled by the State after they have been permanently recapitalised by the HFSF. The HFSF pointed out that it is a fully independent private-law legal entity with autonomy of decision. It is not subject to government control, pursuant to Article 16(C)(2) of the HFSF law, according to which the credit institutions to which the HFSF has provided capital support are not part of the broader public sector. It also pointed to the governing structure of the HFSF.
(164)
As regards the intervention of the HFSF in the Bank’s management, the HFSF noted that it would respect the Bank’s autonomy and not interfere with its day-to-day management given that its role is limited to that laid down in the HFSF Law. It stated that there would not be any State interference or coordination and that the decisions of the Bank regarding the lending process (inter alia on collateral, pricing and solvency of borrowers) would be taken on the basis of commercial criteria.
(165)
The HFSF pointed out that the HFSF Law and the pre-subscription agreement contained appropriate safeguards in order to prevent existing private shareholders from excessive risk-taking. It pointed to elements such as (i) the appointment of HFSF representatives as independent non-executive members of the Board of Directors of the Bank and their presence at committees, (ii) the HFSF carrying out due diligence in the Bank and (iii) the fact that after the final recapitalisation its voting rights would be restricted only for as long as the Bank complied with the terms of the restructuring plan.
(166)
The HFSF stated that there are appropriate measures in place in order to ensure that banks in which the HFSF participates do not share commercially sensitive information between them. They include the appointment of different HFSF representatives to those banks, the mandates addressed to those representatives which specifically safeguard against the flow of information from one representative to another and clear internal instructions to those representatives not to transmit commercially sensitive information of the banks. Moreover, the HFSF stated that it does not exercise its rights in relation to the banks in a manner which may prevent, restrict, distort or significantly lessen or impede effective competition. Lastly, the HFSF pointed out that the members of its Board of Directors and its employees are subject to strict confidentiality rules and fiduciary duties and are bound by provisions concerning professional secrecy with regards to its affairs.
6. ASSESSMENT OF AID RELATED TO THE ACQUISITION OF ATE AND THE GREEK OPERATIONS OF THE THREE CYPRIOT BANKS
6.1. ASSESSMENT OF AID RELATED TO ATE
(167)
In the ATE Restructuring Decision, the Commission concluded that the measures described in recitals 58 and 108 of this Decision constitute State aid and that they are in line with the internal market.
(168)
In the ATE Liquidation Decision, the Commission concluded that the measures described in recitals 109 and 110 of this Decision constitute State aid to the ATE Transferred Activities. Moreover, the Commission concluded that the aid to ATE is compatible with the internal market only if the integration of the ATE Transferred Activities is implemented according to plan and if the restructuring plan of the Bank - which includes the ATE Transferred Activities - enables its long-term viability to be restored. That restoration of long-term viability will be established in section 7.6.2.
(169)
Therefore, the Commission does not have to reassess the aforementioned measures and confirms that they are compatible with the internal market.
6.2. ASSESSMENT OF AID RELATED TO THE GREEK OPERATIONS OF THE THREE CYPRIOT BANKS (MEASURE C)
6.2.1. Existence and the amount of aid
(170)
The Commission has to establish the existence of State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty in relation to measure C. According to that provision, State aid is any aid granted by Member State resources in any form whatsoever which distorts, or threatens to distort, competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States.
(171)
The recapitalisation by the HFSF of the Bank for EUR 524 million, was committed in March 2013 during the bidding process for the acquisition of the Cypriot Transferred Activities. The measure was therefore granted in March 2013. The actual recapitalisation took place in the framework of the Spring 2013 recapitalisation (89).
(172)
The recapitalisation of the Bank was made by the HFSF, which is an entity set up and financed by Greece to support banks, and so the disbursement was made by using State resources.
(173)
As to the beneficiary of the State aid, the recapitalisation, as explained in recital 72, aimed to cover the capital needs that would result from the acquisition of the Cypriot Transferred Activities. Moreover, the recapitalisation would be available to any Greek bank that would acquire the Cypriot Transferred Activities. The bid of the Bank, as submitted to the HFSF for approval, took into account a recapitalisation by the HFSF. At that time capital was scarce for the Greek banks and none of them would have acquired the Cypriot Transferred Activities without the promise of a recapitalisation. Therefore, even though the formal recipient of the capital provided by the HFSF is the Bank, the Commission considers that the beneficiary of the State aid is the Cypriot Transferred Activities, since the measure enables them to be sold to a Greek bank. Without the recapitalisation of the Bank, they would not have been acquired by a Greek bank. They would have been left in groups undergoing extreme difficulties (both Cyprus Popular Bank and Bank of Cyprus were under resolution in view of their large capital needs) and would therefore probably have failed or, at least, would have suffered from a large outflow of deposits. In relation to the existence of an advantage, the Commission also observes that the recapitalisation of the Bank by the HFSF does not comply with the market economy investor principle: at that time of high uncertainty, a private investor operating under normal market conditions would not have given a commitment to inject a large amount of capital into the Bank in the future without knowing the terms of the future injection (that is to say the issue price) in advance.
(174)
Moreover, the measure is prima facie selective since it applies exclusively to the Cypriot Transferred Activities (each of which constitutes an undertaking) and not to any other undertaking.
(175)
Last, the Cypriot Transferred Activities, that is to say. the Greek branches of the three Cypriot Banks, compete with other banks, including subsidiaries of foreign banks, which are active in Greece or potentially interested in entering the Greek market. Hence, the rescue of those activities distorts competition and has an effect on trade between Member States.
(176)
The Commission therefore concludes that the recapitalisation of the Bank by the HFSF amounting to EUR 524 million constitutes State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
Beneficiary of the State aid
(177)
As already explained in recital 173, the Commission regards the Cypriot Transferred Activities as being the beneficiary of the disbursement of the EFSF bonds by the HFSF.
(178)
Furthermore, as explained in recitals 71 and 173, the Cypriot Transferred Activities, that is to say the Greek branches of the three Cypriot Banks, had to be acquired by another bank for reasons of financial stability and mainly because the three Cypriot Banks were in a very difficult situation. Therefore, the sale of the Cypriot Transferred Activities and whether that sale entails State aid to the buyer, that is to say the Bank, should be examined under the ‘Viability through sale of a bank’ section of the Restructuring Communication (90).
(179)
For the purpose of that sale, the Bank of Greece decided to contact only the largest domestic banks operating in Greece, of which only the Bank and two other banks submitted non-binding offers. The Bank is the only bidder that submitted a valid binding offer. The limited set of buyers contacted cannot exclude that the tender was open given that it was reasonable not to expect a formal bid from other investors. Indeed, at that time, due to the financial instability of the Greek banking system, which registered large loan losses due to the deep and protracted recession, foreign banks present in Greece had divested, or were about to divest themselves of their Greek activities (e.g. Geniki, MBG, Emporiki Bank). In other words, they were exiting the Greek market and were not seeking new investments opportunities in Greece. Moreover it is reasonable to assume that only an investor able to quickly stabilise and make viable the acquired activities - i.e. a large banking group - would have been interested in those activities. Finally, due to the very short timeframe available to close the sale - which was dictated by the financial crisis within which the selling banks were operation - the participation of foreign banks or other types of investors in the sales procedure was very unlikely, since those investors would normally have wanted to carry out a due diligence of the assets offered for sale before submitting a formal bid.
(180)
The Commission, therefore, concludes that the sale price of the Cypriot Transferred Activities was the market price and that aid to the buyer, that is to say the Bank, can be excluded.
6.2.2. Legal basis for the compatibility assessment
(181)
Article 107(3)(b) of the Treaty empowers the Commission to find that aid is compatible with the internal market if it is intended ‘to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State’.
(182)
The Commission has acknowledged that the global financial crisis can create a serious disturbance in the economy of a Member State and that measures supporting banks may remedy that disturbance. This has been confirmed in the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication, and the Restructuring Communication. The Commission still considers that the requirements for State aid to be approved pursuant to Article 107(3)(b) of the Treaty are fulfilled in view of the reappearance of stress in financial markets. The Commission confirmed that view by adopting the 2011 Prolongation Communication (91) and the 2013 Banking Communication (92).
(183)
In respect of the Greek economy, in its decisions approving and prolonging the Greek Banks Support Scheme as well as in its approvals of State aid measures granted by Greece to individual banks (93), the Commission has acknowledged that there is a threat of serious disturbance in the Greek economy and that State support of banks is suitable to remedy that disturbance. Therefore, the legal basis for the assessment of the aid measures should be Article 107(3)(b) of the Treaty.
(184)
During the financial crisis, the Commission has developed compatibility criteria for different types of aid measures. Principles for assessing aid measures were first laid down in the 2008 Banking Communication.
(185)
In line with point 15 of the 2008 Banking Communication, in order for an aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility:
(a)
Appropriateness: The aid has to be well-targeted in order to be able to effectively achieve the objective of remedying a serious disturbance in the economy. It would not be the case if the measure were not appropriate to remedy the disturbance.
(b)
Necessity: The aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective. Therefore it must be of the minimum amount necessary to achieve the objective, and take the form most appropriate to remedy the disturbance.
(c)
Proportionality: The positive effects of the measure must be properly balanced against the distortions of competition, in order for the distortions to be limited to the minimum necessary to achieve the measure’s objectives.
(186)
During the financial crisis, the Commission has developed compatibility criteria for different types of aid measures. Principles for assessing aid measures were first laid down in the 2008 Banking Communication.
(187)
The Recapitalisation Communication sets out further guidance on the level of remuneration required for State capital injections.
(188)
Finally, the Commission has explained in the Restructuring Communication how it will assess restructuring plans. In its assessment of the restructuring plan of the Bank under the Restructuring Communication, the Commission will take into account all the measures listed in Table 11.
6.2.3. Compliance of the aid measure C with the 2008 Banking Communication and the Recapitalisation Communication
6.2.3.1. Appropriateness
(189)
With respect to the appropriateness of the measure, that is to say, the commitment given by the HFSF to recapitalise the Bank amounting to EUR 524 million, the Commission considers that the measure is appropriate because it allowed the Greek operations of the three Cypriot Banks to be sold to the Bank.
(190)
In the absence of the measure, none of the Greek banks, including the Bank, would have been willing to acquire the Cypriot Transferred Activities at a time no bank outside of Greece was willing to enter that market. If the Cypriot Transferred Activities had not been acquired, those activities and in particular the deposits of the Greek branches would have been in danger. The measure therefore ensured that financial stability in Greece is maintained. On that basis, the Commission finds that the measure is appropriate as rescue aid.
6.2.3.2. Necessity
(191)
In line with the 2008 Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve the objective of the measure. It implies that a capital injection, for example, must be of the minimum amount necessary to achieve that objective.
(192)
At a time when it was very difficult for Greek banks to find capital, the measure covered the capital needs that would result from the payment of the purchase price for the acquisition of the Cypriot Transferred Activities so that the acquisition could occur.
(193)
Moreover, the Commission notes positively that the aid took the form of a capital injection in the framework of the Spring 2013 recapitalisation as the HFSF did not give a grant to the Bank but received ordinary shares for the same value.
(194)
The measure is therefore necessary to achieve the objective of limiting the disturbance in the Greek banking system and the economy as a whole.
6.2.3.3. Proportionality
(195)
The aided activities were sold after the Greek authorities launched a call for tender. In addition, the acquired activities were quickly integrated within the Bank. The aid did not allow the aided activities to remain as separate competitors on the market.
(196)
Furthermore the amount of the aid was relatively small as it corresponds to around 3 % of the total net loans of the Cypriot Transferred Activities (or around 3 % of their RWA) (94).
(197)
Therefore, the Commission considers that the measure was designed in such a way as to minimise undue distortions of competition.
6.2.3.4. Conclusion on the compliance with the 2008 Banking Communication and the Recapitalisation Communication
(198)
On the basis of the analysis in recitals 189 to 197, it is concluded that the recapitalisation of the Bank by the HFSF amounting to EUR 524 million was appropriate, necessary to achieve the objective of limiting the disturbance in the Greek banking system and the economy as a whole and was designed in such a way as to minimise undue distortions of competition, and is in line with the 2008 Banking Communication and the Recapitalisation Communication.
6.2.4. Compliance of the aid measure with the Restructuring Communication
(199)
As explained in recital 178, the sale of the Cypriot Transferred Activities falls under the section of the Restructuring Communication on ‘Viability through sale of a bank’. In line with point 17 of the Restructuring Communication, in the case of the sale of an ailing bank to another financial institution, the requirements of viability, own contribution and limitations of distortions of competition need to be respected.
6.2.4.1. Long-term viability of the Cypriot Transferred Activities through sale
(200)
Point 17 of the Restructuring Communication clarifies that the sale of an ailing bank to another financial institution can contribute to the restoration of long-term viability, if the purchaser is viable and capable of absorbing the transfer of the ailing bank, and may help to restore market confidence.
(201)
The Bank successfully integrated the Cypriot Transferred Activities. As stated in section 7.6, on the basis of its restructuring plan the Bank can be considered as a viable entity. Therefore, the fact that the Cypriot Transferred Activities have been transferred to the Bank allows their long-term viability to be restored.
6.2.4.2. Own contribution and burden-sharing
(202)
Concerning the contribution of the shareholders of the three Cypriot Banks to the restructuring costs, the Commission observes that the three Cypriot Banks did not sell the Cypriot Transferred Activities at their book value but at the value adjusted in line with the PIMCO report. In addition, even after that adjustment was made, the three Cypriot Banks transferred more assets than liabilities to the Bank. Therefore, sufficient burden-sharing of shareholders was achieved since the loss in the value of the Cypriot Transferred Activities was borne by their sellers.
6.2.4.3. Measures to limit distortions of competition
(203)
Regarding measures to limit distortions of competition, point 30 of the Restructuring Communication provides that ‘the Commission takes as a starting point for its assessment of the need for such measures, the size, scale and scope of the activities that the bank in question would have upon implementation of a credible restructuring plan … The nature and form of such measures will depend on two criteria: first, the amount of the aid and the conditions and circumstances under which it was granted and, second, the characteristics of the market or markets on which the beneficiary bank will operate.’
(204)
As described in recital 196, the amount of aid corresponds to around 3 % of the RWA of the Cypriot Transferred Activities. Therefore the Commission considers it to be relatively small given that that amount enabled the sale of the Cypriot Transferred Activities and, as explained in recital 190, ensured the maintenance of the financial stability in Greece.
(205)
Following the sale of the Cypriot Transferred Activities, the Greek branches ceased to exist as stand-alone competitors as they were fully integrated into the Bank.
(206)
The Commission concludes that given the relatively small aid amount to the Cypriot Transferred Activities and the fact that they will not continue to exist as stand-alone competitors, there are no undue distortions of competition.
6.2.4.4. Conclusion on compliance with the Restructuring Communication
(207)
On the basis of the analysis in recitals 199 to 206, it is concluded that the sale of the Cypriot Transferred Activities and their integration into the Bank ensure their long-term viability, that aid is limited to the minimum necessary and that there is no undue distortion of competition, in line with the Restructuring Communication.
(208)
The recapitalisation of the Bank amounting to EUR 524 million by the HFSF should therefore be declared compatible with the internal market.
7. ASSESSMENT OF AID GRANTED TO THE BANK
7.1. EXISTENCE AND AMOUNT OF AID
(209)
The Commission has to establish the existence of State aid to the Bank within the meaning of Article 107(1) of the Treaty.
7.1.1. Existence of aid in the measures granted under the Greek Bank Support Scheme
7.1.1.1. State liquidity support granted under the guarantee and the government bond loan measures (measure L1)
(210)
The Commission has already established in the decisions approving and prolonging the Greek Banks Support Scheme (95) that liquidity support granted under the scheme constitutes aid. In 2011, the Bank issued bonds guaranteed by the State amounting to a total of EUR 9,9 billion. Greece also lent the Bank EUR 1 289 million of government bonds. At the end of March 2014, the outstanding amount of bonds guaranteed by the State and of government bonds was EUR 9,9 billion and EUR 1 024 million respectively (96). Future liquidity support granted under the Greek Banks Support Scheme would also constitute aid.
7.1.1.2. State recapitalisation granted under the recapitalisation measure (measure A)
(211)
The Commission has already established in the Decision of 19 November 2008 on the Greek Banks Support Scheme that recapitalisations to be granted under its recapitalisation measure constitutes aid. The Bank has received EUR 750 million by means of preference shares, which represents 2,1 % of the Bank’s RWA (97).
7.1.2. Existence of aid in the State-guaranteed ELA (measure L2)
(212)
The Commission clarified in point 51 of the 2008 Banking Communication that the provision of central banks’ funds to financial institutions does not constitute aid if four cumulative conditions are met regarding the solvency of the financial institution, the collateralisation of the facility, the interest rate charged to the financial institution, and the absence of counter-guarantee from the State. Since the State-guaranteed ELA granted to the Bank does not comply with those four cumulative conditions, in particular because it is State-guaranteed and it is granted in conjunction with other support measures, it cannot be concluded that the State-guaranteed ELA does not constitute State aid.
(213)
The State-guaranteed ELA meets the requirements laid down in Article 107(1) of the Treaty. First, because that measure includes a State guarantee in favour of the Bank of Greece, any loss will be borne by the State. The measure therefore involves State resources. ELA enables banks to get funding at a time when they have no access to the wholesale funding market and to the regular Eurosystem refinancing operations. The State-guaranteed ELA therefore grants an advantage to the Bank. Because the State-guaranteed ELA is limited to the banking sector the measure is selective. Because the State-guaranteed ELA allows the Bank to continue operating on the market and avoids it defaulting and having to exit the market, it distorts competition. Since the Bank is active in other Member States and since financial institutions from other Member States operate or would potentially be interested in operating in Greece, the advantage granted to the Bank affects trade between Member States.
(214)
On the basis of the above, the Commission considers that the State-guaranteed ELA (measure L2) constitutes State aid. The amount of State-guaranteed ELA has varied over time. On 31 December 2012, it amounted to around EUR 31,4 billion. After a sharp decrease in 2013, it amounted to only EUR 750 million at the end of that year.
7.1.3. Existence of aid in the measures granted through the HFSF
7.1.3.1. First bridge recapitalisation (measure B1)
(215)
In section 5.1 of the Piraeus Opening Decision, the Commission has already concluded that the first bridge recapitalisation constitutes State aid. The capital received amounted to EUR 4,7 billion.
7.1.3.2. Second bridge recapitalisation (measure B2)
(216)
Measure B2 was implemented with HFSF resources, which, as explained in recital 65 of the Piraeus Opening Decision, involve State resources.
(217)
As regards the existence of an advantage, measure B2 increased the Bank’s capital ratio to a level that allowed it to continue to function on the market and to access Eurosystem funding. Furthermore, the remuneration of measure B2 consisted of the accrued interests on EFSF notes and an additional 1 % fee. Because that remuneration is manifestly lower than the remuneration of similar capital instruments in the market, the Bank would have certainly been unable to raise that capital on such terms in the market. Therefore, measure B2 granted an advantage to the Bank from State resources. As the measure was made available only to the Bank, it is selective in nature.
(218)
The position of the Bank was strengthened as a result of measure B2 since the Bank was provided with the financial resources necessary to continue to comply with the capital requirements, thus leading to distortions of competition. Since the Bank is active in banking markets in other Member States and since financial institutions from other Member States operate in Greece or would potentially be interested in operating in Greece measure B2 affects trade between Member States.
(219)
The Commission considers that measure B2 constitutes State aid. It was notified as aid by the national authorities. The capital received amounted to EUR 1 553 million.
7.1.3.3. Commitment letter (measure B3)
(220)
By measure B3, the HFSF committed to provide the additional capital necessary to complete the recapitalisation of the Bank up to the amount requested by the Bank of Greece in the framework of the stress test of 2012. The HFSF receives its resources from the State. The letter therefore commits State resources. The circumstances in which the HFSF can grant support to financial institutions are precisely defined and limited by law. Accordingly the use of those State resources is imputable to the State. The HFSF gave a commitment to provide up to EUR 1 082 million of additional capital.
(221)
The commitment letter granted an advantage to the Bank because it reassured depositors that the Bank would be able to raise the entire amount of capital it had to raise, that is to say, the HFSF would provide the capital should the Bank fail to raise it on the market. That commitment also facilitated the raising of private capital from the market, since investors were reassured that, if the Bank could not find part of the capital from the market, the HFSF would provide it. No private investor would have accepted to commit before the terms of the recapitalisation were known, and at that time the Bank had no access to capital markets. That advantage is selective since it was not granted to all the banks operating in Greece.
(222)
Since the Bank is active in other Member States and since financial institutions from other Member States operate or would potentially be interested in operating in Greece, measure B3 is also likely to affect trade between Member States and to distort competition.
(223)
Measure B3 therefore constitutes aid and was notified as State aid by the Greek authorities.
7.1.3.4. HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation to cover the capital needs of the stress test of 2013 (measure B4)
(224)
HFSF’s participation in the Spring 2013 recapitalisation aiming to cover the capital needs identified in the stress test of 2012 (measure B4) is the partial conversion of the first and second bridge recapitalisations (measures B1 and B2) into a permanent recapitalisation of EUR 5 891 million in ordinary shares. Since measure B4 is the partial conversion of aid already granted, it still involves State resources but it does not increase the nominal amount of aid. However for a given nominal amount of aid, it increases the advantage to the Bank (and therefore the distortions of competition) since it is a permanent recapitalisation and not a temporary recapitalisation as in the case of measures B1 and B2.
(225)
The Commission notes that such support was not granted to all banks operating in Greece. As regards distortions of competition and effect on trade, the Commission notes for instance that the aid enabled the Bank to pursue its operations in other Member States. A liquidation of the Bank would have led to the termination of its activities abroad, through the liquidation of those activities or their sale. In addition, certain banks from other Member States were operating in Greece. Therefore, the measure distorts competition and affects trade between Member States. The Commission therefore considers that measure B4 constitutes State aid.
7.1.3.5. Conclusion on measures B1, B2, B3 and B4
(226)
Measures B1, B2, B3 and B4 constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty. The amount of State aid included in measures B1, B2, and B3 is EUR 7 335 million. As indicated in section 7.1.3.3, since the Bank attracted private capital amounting to EUR 1 444 million in the Spring 2013 recapitalisation, only part of the first and second bridge recapitalisation (measures B1 and B2) was converted into a permanent recapitalisation (measure B4). The additional capital of EUR 1 082 million (measure B3) committed by the HFSF was not necessary and therefore not paid out. The amount of State support paid out was therefore only the sum of the first and the second bridge recapitalisations, that is to say EUR 6 253 million and part of that aid was repaid within six months during the Spring 2013 recapitalisation (measure B4) as the private participation exceeded the amount of the commitment.
(227)
Point 31 of the Restructuring Communication indicates that, besides the absolute amount of aid, the Commission has to take into account the aid ‘in relation to the bank’s risk-weighted assets’. Measures B1, B2, and B3 were granted over the course of a one-year period, from April 2012 until May 2013. During that period, the RWA of the Bank increased greatly following successive acquisitions. The question therefore arises as to which level of RWA should be used, and more particularly whether the State aid should be assessed by reference to the RWA that existed at the beginning of the period or at the end of the period. Measures B1, B2, and B3 aim at covering a capital need identified by the Bank of Greece in March 2012 (the stress test of 2012). In other words, the capital needs that those State support measures aim to address already existed in March 2012. The Commission therefore considers that the aid amount included in measures B1, B2, and B3 should be compared to the RWA of the Bank at 31 March 2012. It is also recalled that, after March 2012 and until the Spring 2013 recapitalisation, the Bank of Greece did not take into account acquisitions made by Greek banks to adjust their capital needs upwards or downwards. That element further demonstrates that measures B1, B2, and B3 were aid measures related to the perimeter of the Bank as it existed at 31 March 2012.
(228)
The aid granted to the Bank amounted to the sum of the first and the second bridge recapitalisations (measures B1 and B2) and the commitment given by the HFSF (measure B3), that is to say EUR 7 335 million or 21,5 % of the Bank’s RWA at 31 March 2012.
(229)
The aid paid out to the Bank amounted to the sum of the first and the second bridge recapitalisations (measures B1 and B2), that is to say EUR 6 253 million or 18,4 % of the Bank’s RWA at 31 March 2012.
(230)
Since the Bank managed to attract private capital, the amount definitively injected by the HFSF into the Bank in the form of ordinary shares amounted to EUR 5 891 million, which represents 17,3 % of the Bank’s RWA at 31 March 2012.
7.1.4. Conclusion on the existence and total amount of aid received by the Bank
(231)
Measures A, B1, B2, B3, B4, L1 and L2 constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty. Those measures are summarised in Table 11.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Measure
Type of measure
Amount of aid
Aid/RWA
A
Preference Shares
Capital support
EUR 750 million
2,1 %
B1
B2
B3
First bridge recapitalisation
Second bridge recapitalisation
Commitment letter
Capital support
EUR 4 700 million
EUR 1 553 million
EUR 1 082 million
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Total capital aid granted to the Bank A + B1 + B2 + B3
EUR 8 085 million
23,7 %
Total aid paid out to the bank A + B1 + B2
EUR 7 003 million
21,6 %
B4
Recapitalisation
Capital support
EUR 5 891 million
17,3 %
Total capital aid paid out to the Bank minus aid repaid within 6 months
EUR 6 641 million
19,4 %
Ref.
Measure
Type of measure
Nominal amount of aid
L1
Liquidity support
Guarantee
Bond loan
Guarantees: EUR 9,9 billion
Bond loans: EUR 1,3 billion
L2
State-guaranteed ELA
Funding and Guarantee
EUR 31,4 billion
Total liquidity aid granted to the Bank
EUR 42,6 billion
7.2. LEGAL BASIS FOR THE COMPATIBILITY ASSESSMENT
(232)
As concluded in recital 183, the legal basis for the assessment of the aid measures should be Article 107(3)(b) of the Treaty (98).
(233)
During the financial crisis, the Commission has developed compatibility criteria for different types of aid measures. Principles for assessing aid measures were first laid down in the 2008 Banking Communication.
(234)
Guidance for recapitalisation measures can be found in the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication.
(235)
The Restructuring Communication defines the approach adopted by the Commission as regards the assessment of restructuring plans, in particular the need to return to viability, to ensure a proper contribution from the beneficiary and to limit distortions of competition.
(236)
That framework was complemented by the 2013 Banking Communication, which applies to aid measures notified or granted without prior approval by the Commission after 31 July 2013.
7.2.1. Legal basis for the assessment of the compatibility of the liquidity support to the Bank (measure L1)
(237)
The liquidity support already received by the Bank has been definitively approved through the successive decisions authorising the measures under the Greek Banks Support Scheme and its amendments and prolongations (99). Any future liquidity support for the Bank will have to be granted under a scheme duly approved by the Commission. The terms of such aid will have to be authorised by the Commission before it is granted and therefore do not have to be further assessed in this decision.
7.2.2. Legal basis for the assessment of the compatibility of the preference shares (measure A)
(238)
The recapitalisation granted in 2009 in the form of preference shares (measure A) was granted under the recapitalisation measure of the Greek Banks Support Scheme, which was approved in 2008 under the 2008 Banking Communication. It therefore does not have to be reassessed under the 2008 Banking Communication and has to be assessed only under the Restructuring Communication.
7.2.3. Legal basis for the assessment of the compatibility of the State-guaranteed ELA (measure L2)
(239)
The compatibility of the State-guaranteed ELA (measure L2) should be first assessed on the basis of the 2008 Banking Communication and the 2011 Prolongation Communication. Any State-guaranteed ELA granted without prior approval by the Commission after 31 July 2013 falls under the 2013 Banking Communication.
7.2.4. Legal basis for the assessment of the compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3, and B4)
(240)
The compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4), in particular as regards remuneration, should first be assessed on the basis of the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication. In the Piraeus Opening Decision the Commission expressed doubts as to the compatibility of measure B1 with those Communications. Since they were implemented before 1 August 2013, those measures do not fall under the 2013 Banking Communication. The compatibility of the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4) should also be assessed on the basis of the Restructuring Communication.
7.3. COMPLIANCE OF MEASURE L2 WITH THE 2008 BANKING COMMUNICATION, THE RECAPITALISATION COMMUNICATION AND THE 2011 PROLONGATION COMMUNICATION
(241)
In order for an aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility: appropriateness, necessity and proportionality.
(242)
Because Greek banks were shut out from wholesale markets and became entirely dependent on central bank financing, as indicated in recital 37, and since the Bank could not borrow a sufficient amount of funds through the standard refinancing operations, the Bank relied on State-guaranteed ELA to obtain sufficient liquidity thereby preventing it from defaulting. The Commission considers measure L2 to be an appropriate mechanism to remedy the serious disturbance which would have been caused by the default of the Bank.
(243)
Since the State-guaranteed ELA entails a relatively high cost of funding for the Bank, the Bank has a sufficient incentive to avoid relying on that source of funding for developing its activities. The Bank had to pay an interest rate of […] bps higher than standard refinancing operations with the Eurosystem. In addition, the Bank had to pay a guarantee fee of […] bps to the State. As a result, the total cost of State-guaranteed ELA for the Bank is much higher than the normal costs of ECB refinancing. In particular, the difference between the former and the latter is higher than the level of the guarantee fee requested by the 2011 Prolongation Communication. As a result, the total remuneration charged by the State can be considered as sufficient. As regards the amount of the State-guaranteed ELA, it is regularly reviewed by the Bank of Greece and the ECB based on the actual needs of the Bank. They closely monitor its use and ensure it is limited to the minimum necessary. Therefore measure L2 does not provide the Bank with excess liquidity which could be used to finance activities distorting competition. It is limited to the minimum amount necessary.
(244)
Such close scrutiny of the use of the State-guaranteed ELA and regular verification that its use is limited to the minimum also ensures that that liquidity is proportionate and does not lead to undue distortion of competition. The Commission also notes that Greece has given a commitment that the Bank will implement a restructuring plan reducing its reliance on central bank funding and that the Bank will comply with behavioural limitations, as analysed in section 7.6. Those factors ensure that the reliance on liquidity support will end as soon as possible and that such aid is proportionate.
(245)
Measure L2 therefore complies with the 2008 Banking Communication and the 2011 Prolongation Communication. As the 2013 Banking Communication has not introduced further requirements as regards guarantees, measure L2 also complies with the 2013 Banking Communication.
7.4. COMPLIANCE OF MEASURES B1, B2, B3 AND B4 WITH THE 2008 BANKING COMMUNICATION, THE RECAPITALISATION COMMUNICATION, THE 2011 PROLONGATION COMMUNICATION AND THE 2013 BANKING COMMUNICATION
(246)
As indicated in recital 241, and in line with point 15 of the 2008 Banking Communication, in order for an aid to be compatible under Article 107(3)(b) of the Treaty it must comply with the general criteria for compatibility (100): appropriateness, necessity and proportionality.
(247)
The Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication set out further guidance on the level of remuneration required for State capital injections.
7.4.1. Appropriateness of the measures
(248)
The Commission considers the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3, and B4) to be appropriate because they enable the Bank to comply with capital requirements. Without the HFSF recapitalisations, the Bank would have been unable to pursue its activities and would have lost access to ECB refinancing operations.
(249)
In that respect, the Commission noted in the Piraeus Opening Decision that the Bank is one of the largest banking institutions in Greece, both in terms of lending and collection of deposits. As such, the Bank is a systemically important bank for Greece. Consequently, a default by the Bank would have created a serious disturbance in the Greek economy. Under the then prevailing circumstances, financial institutions in Greece had difficulties in accessing funding. That lack of funding limited their ability to provide loans to the Greek economy. In that context, the disturbance to the economy would have been aggravated by the default of the Bank. Moreover, measures B1, B2, B3 and B4 came about to a significant extent because of the PSI programme, a highly extraordinary and unpredictable event and not as a result of mismanagement or excessive risk-taking from the Bank. The measures are therefore mainly intended to deal with the results of the PSI programme and contribute to maintaining financial stability in Greece.
(250)
In the Piraeus Opening Decision, the Commission expressed doubts as to whether all the measures possible had been taken immediately to avoid the Bank needing aid again in the future. As indicated in recitals 140 and 141 of this Decision, Greece has given a commitment to implement a number of actions related to the corporate governance and commercial operations of the Bank. As described in recitals 115, 116 and 117, the Bank has also significantly restructured its activities, with many cost reductions already implemented. Therefore the Commission’s doubts have been allayed.
(251)
In the Piraeus Opening Decision, the Commission also expressed doubts as to whether sufficient safeguards existed in case the Bank came under State control, or in case private shareholders retained control while the majority of the ownership would be held by the State. The commitments described in recitals 140 and 141 of this Decision ensure that the credit operations of the Bank will be run on a commercial basis and daily business will be protected from State interference. The relationship framework agreed between the HFSF and the Bank also ensures that interests of the State as main shareholder are protected against excessive risk-taking by the management of the Bank.
(252)
Measures B1, B2, B3 and B4 therefore ensure that financial stability in Greece is maintained. Significant actions have been taken to minimise future losses and to ensure that the activities of the Bank are not jeopardised by inappropriate governance. On that basis, the Commission finds that measures B1, B2, B3 and B4 are appropriate.
7.4.2. Necessity - limitation of the aid to the minimum
(253)
In line with the 2008 Banking Communication, the aid measure must, in its amount and form, be necessary to achieve its objective. It means that the capital injection must be of the minimum amount necessary to achieve the objective.
(254)
The amount of capital support was calculated by the Bank of Greece in the framework of the stress test of 2012 so as to ensure that the Bank’s Core Tier 1 capital ratio remained above a certain level over the period 2012-2014, as reflected in Table 3. Measures B1, B2, B3 and B4 therefore do not provide the Bank with any excess capital. As explained in recital 250, actions have been taken to reduce the risk that the Bank will need additional aid in the future.
(255)
As regards the remuneration of the first and second bridge recapitalisations (measures B1 and B2), the Commission recalls that they were granted in May 2012 and December 2012 respectively, and paid in kind in the form of EFSF notes. The HFSF has received as remuneration, from the date of disbursement of the EFSF notes to the date of the Spring 2013 recapitalisation, the accrued interest on the EFSF notes plus a 1 % fee (101). As underlined in the Piraeus Opening Decision, that remuneration is lower than the 7 % to 9 % range defined in the Recapitalisation Communication. However, the period of low remuneration was limited to one year for measure B1 and five months for measure B2 (that is to say, until the conversion of the bridge recapitalisation into a standard recapitalisation in ordinary shares, namely measure B4). While the first and second bridge recapitalisations did not trigger the dilution of existing shareholders, the Spring 2013 recapitalisation, which was the partial conversion of the first and second bridge recapitalisations, heavily diluted the pre-existing shareholders, as their stake in the Bank’s equity fell to 2,3 %. The abnormal situation which prevailed from the date of the first bridge recapitalisation was then terminated. The doubts raised in the Piraeus Opening Decision have therefore been allayed.
(256)
Second, given the atypical source of the Bank’s difficulties, where losses came mainly from a debt waiver in favour of the State (the PSI programme and the debt buy-back, which provide a significant advantage to the State, that is to say, a debt reduction) and from the consequences of a protracted recession in its domestic economy, the Commission can accept such a temporary deviation from the standard remuneration requirements set in the Recapitalisation Communication (102).
(257)
As regards measure B3, it was a commitment to provide capital in the framework of a future capital increase. That commitment made in December 2012 could have been implemented in an actual injection of capital in May-June 2013, a mere five months later, when the Bank proceeded with its capital increase. Since the Bank attracted private investors, the HFSF was not required to inject the capital committed. In view of the short period during which that commitment to provide capital was in place and for the reasons set out in recital 256, it is acceptable that no remuneration was paid for that commitment.
(258)
As regards measure B4, in line with point 8 of the 2011 Prolongation Communication, capital injections should be subscribed at a sufficient discount to the share price, adjusted for the dilution effect, to give a reasonable assurance of an adequate remuneration for the State. While measure B4 did not provide for a significant discount to the share price as adjusted for the dilution effect, it was, in fact, impossible to achieve a significant discount to the theoretical ex-right price (103). Prior to the Spring 2013 recapitalisation, the Bank’s market capitalisation was only a few hundred millions euros. In such circumstances, the question arises whether the existing shareholders should have been fully wiped out. The Commission notes that the issue price was set at a 50 % discount to the average market price over the fifty days preceding the determination of the issue price. The Commission also notes that the dilution of the existing shareholders has been huge, since after the Spring 2013 recapitalisation they held only 2,3 % of the shareholding of the Bank. Therefore, applying a further discount on the market price would have had a small impact on the remuneration of the HFSF. In view of the specific situation of the Greek banks explained in recital 256, and given the fact that the need for aid stems to a large extent from a waiver of debt in favour of the State, the Commission considers that the issue price of the shares subscribed by the State was sufficiently low.
(259)
The HFSF also issued warrants and granted one warrant for each new share subscribed by a private investor participating in the Spring 2013 recapitalisation. The HFSF granted those warrants for no consideration. As explained in recital 106, each warrant incorporates the right to purchase 4,48 shares of the HFSF at specified intervals and strike prices. The exercise price is equal to the subscription price of the HFSF increased by an annual and cumulative margin (4 % for year one, 5 % for year two, 6 % for year three, 7 % for year four and 8 % per cent annualised for the last six months). The remuneration received by the HFSF on the shares it owns is de facto capped at those levels. That remuneration is lower than the 7 % to 9 % range defined in the Recapitalisation Communication. However, because those warrants were a key factor in the success of the rights issue and private placement launched by the Bank in the framework of the Spring 2013 recapitalisation, the Commission considers that those warrants enabled the Bank to reduce the amount of aid by EUR 1 444 million. Indeed due to the low capital ratio of the Bank prior to the recapitalisation and the high uncertainty prevailing at the time, the simulations which were then available showed that without the warrants, private investors would not have achieved a sufficient return and would not have participated. For the reasons explained in recitals 249 and 256, because the HFSF would receive a minimal positive remuneration if the warrants were exercised and because it was an objective of the MEFP to attract some private investors to keep some banks under private management, and avoid situations where the whole banking sector would be controlled by the HFSF, the Commission can accept such a deviation from the standard remuneration requirements set out in the Recapitalisation Communication. That acceptance is also based on the fact that the HFSF law, as amended in March 2014, does not provide for any adjustment of the warrants in the event of a non-pre-emptive share capital increase, and that in the event of a rights issue only the warrant strike price may be adjusted and the adjustment may take place only ex post and only up to the amount of the proceeds realised from the sale of pre-emption rights of the HFSF. Moreover, the commitment given by Greece that it would seek the approval of the Commission prior to any buy-back of the warrants issued by the HFSF will allow the Commission to ensure that any potential future buy-back does not further reduce the remuneration of HFSF and increase the remuneration of the warrant holders.
(260)
As regards the fact that the HFSF shares are non-voting, the Commission recalls that the need for aid does not come mainly from excessive risk taking. In addition, it was an objective of the MEFP to keep some banks under private management. Moreover, the relationship framework and automatic reintroduction of voting rights in the event of non-implementation of the restructuring plan provide safeguards against future excessive risk taking by private managers. Finally, the PSI and the December 2012 buy-back are a kind of remuneration to the State, as the latter’s debt towards the Bank was reduced by several billion euros. For all those reasons, the Commission can accept that the HFSF receives non-voting shares. The Commission therefore concludes that measure B4 was necessary.
(261)
In conclusion, measures B1, B2, B3 and B4 are necessary as rescue aid in both their amount and form.
7.4.3. Proportionality - measures limiting negative spill-over effects
(262)
The Bank has received a very large amount of State aid. That situation may therefore lead to serious distortions of competition. However, Greece has given a commitment to implement a number of measures aiming at reducing negative spill-over effects. In particular, the commitments provide that the Bank’s operations will continue to be run on a commercial basis, as explained in recitals 136 and 137. Greece has also committed to an acquisition ban and to a number of divestments, as described in recitals 138, 139 and 143. Limits to distortions of competition will be further assessed in section 7.6.
(263)
A monitoring trustee has been appointed in the Bank to monitor the correct implementation of commitments on corporate governance and commercial operations. That will avoid any detrimental change in the Bank’s commercial practice and thereby reduce the potential negative spill-over effects.
(264)
Finally a new comprehensive restructuring plan was submitted on 25 June 2014 to the Commission. That restructuring plan will be assessed in section 7.6.
(265)
To conclude, the doubts raised in the Piraeus Opening Decision have been allayed. Measures B1, B2, B3 and B4 are proportionate in the light of point 15 of the 2008 Banking Communication.
7.4.4. Conclusion on the compliance of the HFSF recapitalisations with the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication
(266)
It is thus concluded that the HFSF recapitalisations (measures B1, B2, B3 and B4) are appropriate, necessary and proportionate, in the light of point 15 of the 2008 Banking Communication, of the Recapitalisation Communication and of the 2011 Prolongation Communication. Measures B1, B2, B3 and B4 therefore comply with the 2008 Banking Communication, the Recapitalisation Communication and the 2011 Prolongation Communication.
7.5. COMPLIANCE OF THE ACQUISITIONS OF ATE TRANSFERRED ACTIVITIES, OF GENIKI, OF THE CYPRIOT TRANSFERRED ACTIVITIES AND OF MBG WITH THE RESTRUCTURING COMMUNICATION
(267)
Point 23 of the Restructuring Communication explains that acquisitions of undertakings by aided banks cannot be financed through State aid unless this is essential for restoring an undertaking’s viability. Furthermore, points 40 and 41 of the Restructuring Communication state that banks should not use State aid for the acquisition of competing businesses, unless the acquisition is part of a consolidation process necessary to restore financial stability or to ensure effective competition. In addition, acquisitions may endanger or complicate the restoration of viability. The Commission must therefore assess whether the acquisitions made by the Bank can be reconciled with the Restructuring Communication.
7.5.1. Compliance of the acquisition of the ATE Transferred Activities with the Restructuring Communication
7.5.1.1. Effect of the acquisition of the ATE Transferred Activities on the long-term viability of the Bank
(268)
The acquisition of the ATE Transferred Activities brought to the Bank a large pool of deposits with a much smaller amount of net loans (104). It therefore contributed to significantly reducing the very high loan-to-deposit ratio of the Bank.
(269)
Furthermore, the acquisition has led to considerable synergies such as cost synergies through branch, staff reduction and IT integration, funding synergies and revenue synergies.
(270)
The acquisition is therefore very positive for the restoration of the long-term viability of the Bank.
7.5.1.2. Effect of the acquisition of the ATE Transferred Activities on the amount of aid needed by the Bank
(271)
In line with point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank.
(272)
The consideration paid by the Bank for the acquisition of the ATE Transferred Activities was determined at 0,6 % of the value of the transferred deposits and amounted to approximately EUR 95 million. It was equivalent to 0,02 % of the total assets of the Bank at the time of the acquisition. That amount can therefore be considered as small, but not negligible.
(273)
The acquisition of ATE Transferred Activities dramatically improved the very stressed liquidity position of the Bank and put it in a much more viable situation. The Commission recalls that […]. Therefore the acquisition and its low purchase price can be considered as essential for the restoration of the long-term viability of the Bank and falls under the exemption in point 23 of the Restructuring Communication.
7.5.1.3. Distortive effect of the acquisition of the ATE Transferred Activities on competition
(274)
In line with points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses. Point 41 of the Restructuring Communication also states that acquisitions may be authorised if they are part of a consolidation process necessary to restore financial stability or to ensure effective competition. In such circumstances the acquisition process should be fair and the acquisition should ensure the conditions of effective competition in the relevant market.
(275)
ATE was not deemed viable on a stand-alone basis by the Bank of Greece when it reviewed the viability of all the Greek banks early in 2012. Furthermore, the Bank of Greece analysed different alternatives for ATE (for example, liquidation) and concluded that selling the ATE Transferred Activities was the most attractive option, since it would reduce the execution risk and would minimise the costs for Greece. The acquisition can thus be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(276)
Furthermore, no non-aided bidder submitted a bid for the ATE Transferred Activities.
(277)
Last, since the acquisition of the ATE Transferred Activities was authorised by the Hellenic Competition Authority (105), it can be assumed that the outcome of the sale process does not endanger effective competition in Greece.
(278)
The acquisition of the ATE Acquired Activities is therefore in line with section 4 of the Restructuring Communication.
7.5.1.4. Conclusion on the acquisition of the ATE Transferred Activities
(279)
It is concluded that, in the light of the unique situation of Greek banks and the specificities of the acquisition of the ATE Transferred Activities, that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.5.2. Compliance of the acquisition of Geniki with the Restructuring Communication
7.5.2.1. Effect of the acquisition of Geniki on the long-term viability of the Bank
(280)
In terms of operating profitability, the acquisition of Geniki will enhance the Bank’s return to long-term viability. According to the analysis submitted by the Bank at the time of that acquisition, merging two banks in the same geographical market will create synergies such as cost savings through personnel reduction and branch closures. The Bank will acquire the customers and depositors of Geniki, thereby significantly reducing distribution costs.
(281)
In terms of liquidity position, as illustrated in recital 65, Geniki held more deposits than net loans. Therefore, the acquisition increased the Bank’s liquidity and helped the Bank decrease its loan-to-deposit ratio. In addition, Geniki was adequately capitalised before being acquired by the Bank. Thus, the acquisition is not likely to create any future capital needs for the Bank.
(282)
The acquisition is therefore positive for the restoration of the long-term viability of the Bank.
7.5.2.2. Effect of the acquisition of Geniki on the amount of aid needed by the Bank
(283)
In line with point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank. In this case, although the acquisition has positive implications for the Bank’s viability, it is not essential for its viability within the meaning of point 23 of the Restructuring Communication.
(284)
However, the Bank only paid EUR 1 million to purchase Geniki, which is considered to be a very small amount. Furthermore, Geniki was adequately capitalised and, as a condition to the transaction, Société Générale injected a significant amount of capital into the Bank (106).
(285)
The Commission concludes that, in the light of the specificities of the transaction (acquisition at a very low price of a fully capitalised bank and injection of capital by the seller into the Bank), the acquisition does not generate any further capital need for the Bank and therefore the acquisition of Geniki exceptionally does not contravene the principle that aid should be limited to the minimum necessary.
7.5.2.3. Distortive effect of the acquisition of Geniki on competition
(286)
As stated in recital 274, in line with points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses, except under specific circumstances.
(287)
Geniki was not deemed viable on a stand-alone basis by the Bank of Greece, when it reviewed the viability of all the Greek banks early in 2012. Geniki was generating large losses for Société Générale which therefore wanted to sell it and, if no sale was possible, could have considered how to let it fail. The acquisition can therefore be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(288)
Furthermore, no non-aided bidder submitted any valid bid to acquire Geniki. There was therefore no crowding-out of any non-aided bidder by the Bank.
(289)
In addition, since the acquisition was authorised by the Hellenic Competition Authority (107), it can be assumed that the outcome of the sale process does not endanger effective competition in Greece.
(290)
Finally the purchase price was very low. It can therefore not be considered that the Bank used State aid to finance the acquisition. In view of those elements, it can be concluded that the acquisition of Geniki falls under the exemption in point 41 of the Restructuring Communication.
7.5.2.4. Conclusion on the acquisition of Geniki
(291)
It is concluded that, in the light of the unique situation of Greek banks and the specificities of the acquisition of Geniki, that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.5.3. Compliance of the acquisition of the Cypriot Transferred Activities with the Restructuring Communication
7.5.3.1. Effect of the acquisition of the Cypriot Transferred Activities on the long-term viability of the Bank
(292)
The acquisition of the Cypriot Transferred Activities enhances the long-term viability of the Bank.
(293)
According to the analysis submitted by the Bank at the time of the acquisition, the transaction will lead to considerable synergies such as cost synergies through administration and staff cost savings and significant improvement of the cost of deposits. Since the acquisition the Bank has fully integrated the Greek operations of the three Cypriot Banks, rebranded all the branches of the three Cypriot Banks and is well advanced in the rationalisation of the network.
(294)
The loan portfolios of the Greek operations of the three Cypriot Banks were well provisioned. Indeed, the Bank acquired those loans at a price well below their nominal amounts: the purchase price was decreased to reflect the future losses estimated by PIMCO in the framework of a stress test. The risk of loan losses exceeding those already reflected in the low purchase price is therefore limited.
(295)
The Bank also acquired a large pool of deposits, nearly as large as the net loans acquired. It therefore strengthened its liquidity position.
(296)
The acquisition is therefore positive for the restoration of the long-term viability of the Bank.
7.5.3.2. Effect of the acquisition of the Cypriot Transferred Activities on the amount of aid needed by the Bank
(297)
In line with point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank.
(298)
As analysed in section 7.3, the aid aimed to cover the capital needs of the acquirer of the Cypriot Transferred Activities, since their acquisition would ensure the maintenance of financial stability in Greece. The consideration ultimately paid by the Bank for the acquisition of the Cypriot Transferred Activities was far lower than the book value of the acquired portfolio. It was even lower than the value of the loans after it was adjusted downward to reflect the future loan losses estimated by PIMCO under the stress test. The acquisition price could therefore be considered to be negative. That conclusion is supported by the fact that the Bank booked a large negative goodwill when acquiring the Cypriot Transferred Activities, which increased its capital.
(299)
However, should it nevertheless be considered that the Bank paid a positive price, the Commission observes that, as a pre-condition of the acquisition, the HFSF had given a commitment to the buyer that it would inject the amount of the purchase price in capital. The HFSF respected that commitment in the framework of the Spring 2013 recapitalisation. That capital injection is aid to the Cypriot Transferred Activities and not to the Bank as explained in section 6.2.1. Therefore, the acquisition did not create a need for additional State aid to the Bank.
(300)
It is concluded that, due to the atypical terms (low purchase price and commitment given by the HFSF to inject the purchase price in the framework of a capital increase), the acquisition of the Cypriot Transferred Activities exceptionally does not contravene the principle that aid should be limited to the minimum necessary.
7.5.3.3. Distortive effect of the acquisition of the Cypriot Transferred Activities on competition
(301)
As stated in recital 274, in line with points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses, except under specific circumstances.
(302)
The sale of the Greek operations of the Cypriot Banks aimed to safeguard the stability of the Greek banking system and to ensure that the Cypriot Banks could sell those businesses before they were likely to lose any value. The transaction can thus be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(303)
Furthermore, no non-aided bidder submitted any valid bid to acquire the three Cypriot Banks. The sale process was open, transparent and non-discriminatory.
(304)
Last, since that acquisition was authorised by the Hellenic Competition Authority (108), it can be assumed that the outcome of the sale process does not endanger effective competition in Greece.
(305)
In view of those elements, it can be concluded that the acquisition of the Cypriot Transferred Activities falls under the exemption in point 41 of the Restructuring Communication.
7.5.3.4. Conclusion on the acquisition of the Cypriot Transferred Activities
(306)
It is concluded that, in the light of the unique situation of Greek banks and the specificities of the acquisition of the Cypriot Transferred Activities, that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.5.4. Compliance of the acquisition of MBG with the Restructuring Communication
7.5.4.1. Effect of the acquisition of MBG on the long-term viability of the Bank
(307)
The acquisition of the fully recapitalised MBG enhances the long-term viability of the Bank.
(308)
According to the analysis submitted by the Bank at the time of the acquisition, the transaction will lead to considerable synergies such as cost synergies through branch and staff reduction, lower deposit costs and revenue synergies. In the meantime, the Bank has fully integrated MBG.
(309)
In addition, since MBG was adequately capitalised before being acquired by the Bank and since the bank paid a purchase price of EUR 1 million, the acquisition is not likely to create any future capital needs for the Bank. In addition, the seller gave a commitment, as part of the transaction, to inject EUR 400 million of capital into the Bank. That commitment was implemented in the framework of the Spring 2013 recapitalisation, during which BCP injected EUR 400 million into the Bank.
(310)
It is concluded that the acquisition is positive for the restoration of the long-term viability of the Bank and that the purchase price of MBG was so low that it did not prevent the aid from being limited to the minimum necessary.
7.5.4.2. Effect of the acquisition of MBG on the amount of aid needed by the Bank
(311)
In line with point 23 of the Restructuring Communication, restructuring aid should not be used for the acquisition of other companies but merely to cover restructuring costs which are necessary to restore the viability of the Bank. In this case, although the acquisition has positive implications for the Bank’s viability, it is not essential for its viability within the meaning of point 23 of the Restructuring Communication.
(312)
However, the Bank only paid EUR 1 million to purchase MBG, which is considered to be a very small amount. Furthermore, MBG was adequately capitalised by BCP and, as a condition of the transaction, BCP injected EUR 400 million of capital into the Bank (109).
(313)
It is concluded that, in the light of the specificities of the transaction (acquisition at a very low price of a fully capitalised bank and injection of capital by the seller into the Bank), the acquisition of MBG does not generate any further capital needs for the Bank and therefore, the acquisition of MBG exceptionally does not contravene the requirement to minimise the aid.
7.5.4.3. Distortive effect of the acquisition of MBG on competition
(314)
As stated in recital 274, in line with points 39 and 40 of the Restructuring Communication, State aid should not be used to the detriment of non-aided companies and in particular for acquiring competing businesses, except under specific circumstances.
(315)
MBG was not deemed viable on a stand-alone basis by the Bank of Greece, when it reviewed the viability of all the Greek banks early in 2012. MBG was generating large losses for BCP which therefore wanted to sell it and, if no sale was possible, could have considered to let it fail The sale of MBG was also part of BCP’s restructuring plan (110). The acquisition can therefore be considered to be part of a consolidation process which is necessary to restore financial stability of the kind described in point 41 of the Restructuring Communication.
(316)
Furthermore, no non-aided bidder submitted any valid bid to acquire MBG.
(317)
Against that background, it can be concluded that the acquisition of MBG falls under the exemption in point 41 of the Restructuring Communication.
7.5.4.4. Conclusion on the acquisition of MBG
(318)
It is concluded that, in the light of the unique situation of Greek banks and the specificities of the acquisition of MBG, that acquisition is in line with the requirements laid down in the Restructuring Communication.
7.6. COMPLIANCE OF MEASURES A, B1, B2, B3, AND B4 WITH THE RESTRUCTURING COMMUNICATION
7.6.1. Sources of difficulties and consequences on the assessment under the Restructuring Communication
(319)
As indicated in sections 2.1.1 and 2.1.2, the difficulties faced by the Bank come mainly from the Greek sovereign crisis and the deep recession in Greece and southern Europe. As regards the former factor, the Greek government lost access to financial markets and finally had to negotiate an agreement with its domestic and international creditors, the PSI programme, which resulted in a haircut of the claims held against the State by 53,3 %. In addition, 31,5 % of the claims was exchanged for new GGBs with lower interest rates and longer maturities. Those new GGBs were bought back by the State from the Greek banks in December 2012 at a price between 30,2 % and 40,1 % of their nominal value, thereby crystalising a further loss for the Greek banks. Beside the impact of the PSI programme and the debt buy-back on its capital position, the Bank also observed huge deposit outflows between 2010 and mid-2012, due to the risk that Greece might exit the euro area as a consequence of an unsustainable public debt and the economic recession.
(320)
The aid granted to the Bank, that is to say the sum of measures B1, B2, B3 and B4, or EUR 7 335 million, is above the amount of the loss booked following the PSI programme (EUR 5 911 million).
(321)
A large part of the capital needs stem from standard exposure of a financial institution to the sovereign risk of its domestic country. That fact was also pointed out in recitals 63 and 74 of the Piraeus Opening Decision. As a consequence there is less need for the Bank to address moral hazard issues in its restructuring plan than for other aided financial institutions which accumulated excessive risks. As the aid measures are less distortive, the measures taken to limit distortions of competition should therefore be proportionately softened. Since the PSI programme and the debt buy-back constitute a debt waiver in favour of the State, the remuneration of the State when recapitalising banks can be lower. The Commission, however, observes that the Bank’s exposure to the Greek sovereign risk was larger than the exposure of the other large Greek banks (111). As a result, not all the losses on GGBs can be attributed to the standard exposure of a financial institution to the sovereign risk of its domestic country.
(322)
The second source of losses for the Bank is the losses on its loans to Greek households and corporations. The Commission considers that those losses are mainly due to the exceptionally deep and protracted recession GDP contraction of approximately 25 % over five years, and are not due to risky lending practices by the Bank. As a result, the aid granted to cover those losses does not create moral hazard, which is the case when the aid shelters a bank from the consequences of past risky behaviours. The aid is therefore less distortive (112).
(323)
However, part of the capital needs and loan losses of the Bank comes from some international subsidiaries. The stress tests performed in 2012 to determine the capital needs of the Bank indicated that credit loss projections on foreign loans amounted to EUR 1 314 million in the base scenario and EUR 1 624 million in the adverse scenario. Several of those foreign businesses were loss-making in recent years. The losses from international activities amounted to EUR 244 million before taxes in 2012 (113). The foreign assets also constituted a drain on liquidity.
(324)
Therefore, it can be concluded that a significant part of the losses and the need for aid fall under point 14 of the 2011 Prolongation Communication, which allows the Commission to lighten its requirements. Similarly, part of the need for aid stems from the exceptionally deep recession in Greece and not from risky lending. Such aid does not create moral hazard and is therefore less distortive.
(325)
Finally, part of the need for aid comes from the Bank’s own risk taking as regards its large holding of sovereign debt and its foreign subsidiaries.
7.6.2. Viability
(326)
A restructuring plan must ensure that the financial institution is able to restore its long-term viability by the end of the restructuring period (section 2 of the Restructuring Communication). In the case at hand, the restructuring period is defined as the period between the date of adoption of this Decision and 31 December 2018.
(327)
In line with points 9, 10 and 11 of the Restructuring Communication, Greece submitted a comprehensive and detailed restructuring plan which provides complete information on the Bank’s business model. The plan also identifies the causes of the difficulties faced by the Bank, as well as the measures taken to tackle all viability issues which it faced. In particular, the restructuring plan describes the strategy chosen to preserve the Bank’s operational efficiency and to tackle the high level of NPL, its vulnerable liquidity and capital positions, and its foreign businesses, which, during recent years, have relied on their parent company for their funding and capital.
7.6.2.1. Greek banking activities
(328)
As regards liquidity (114) and the Bank’s reliance on Eurosystem funding, the restructuring plan foresees a limited growth of the balance sheet in Greece while the deposit base should grow again. The reliance on State-guaranteed ELA, which has already fallen, will continue to decrease which will also help the Bank to reduce its cost of funding.
(329)
The loan-to-deposit ratio commitment mentioned in recital 137 ensures that the Bank’s balance sheet structure will be sustainable at the end of the restructuring period. The sale of securities and of other non-core activities will also strengthen the liquidity position of the Bank. Due to the still stressed liquidity position of the Bank, the Commission can accept the request of the Greek authorities to be authorised to provide liquidity to the Bank under the guarantee and government bond loan measures of the Greek Banks Support Scheme and under the State-guaranteed ELA.
(330)
To decrease its funding costs, Greece has also given a commitment that the Bank will continue reducing the interest rates it pays on deposits in Greece, as described in recital 137. The achievement of such a decrease in the cost of deposits will be a key contribution to improving the pre-provisioning profitability of the Bank.
(331)
Since the start of the crisis the Bank has made large acquisitions which dramatically increased its size and deposits base. The Bank successfully integrated the acquired business in record time. The Bank is currently attempting to realise all the synergies possible following those acquisitions. It has started rationalising its commercial network in Greece, through a reduction in the number of branches and employees (115). By 2017, the total costs of the Bank in Greece will have decreased by a further […]% compared to 2013. To achieve that target Greece has committed that the Bank will reduce its branches and employees in Greece to […] and […] respectively at 31 December 2017, with maximum total costs in Greece of EUR […] billion. The expected cost-to-income ratio will be less than […] % at the end of the restructuring period. The Commission considers that the restructuring plan preserves the efficiency of the Bank in the new market environment.
(332)
One other key area is the handling of NPL, since they amounted to 36 % of the Bank’s portfolio at 31 December 2013 (116). The Bank plans to enhance its credit policy (limits, collateral coverage) and to focus on the core activity in order to minimise its losses. Greece has also given a commitment that the Bank will comply with high standards as regards its credit policy in order to manage risks and to maximise the value for the Bank at each stage of the credit process including restructuring of loans, as described in recital 141.
7.6.2.2. Corporate governance
(333)
Another point of attention is the governance of the Bank given that the HFSF owns the majority of the Bank’s shares following the Spring 2013 recapitalisation, but with restricted voting power. Additionally, some of the private investors which control the Bank also own warrants and thus would gain the full benefit if the share price were to soar during the restructuring period. Because that situation could create moral hazard, a specific relationship framework was agreed between the Bank and the HFSF in 2013. That agreement protects the day-to-day business of the Bank from any interference from its main shareholders, while ensuring that the HFSF can monitor the implementation of the restructuring plan and prevent excessive risk-taking by the Bank’s management through appropriate consultation procedures. The Bank has also given a commitment to monitor closely its exposure to connected borrowers. The Commission notes positively the fact that the HFSF automatically regains voting rights if the Bank does not implement its restructuring plan.
7.6.2.3. International activities
(334)
Some of the Bank’s international activities have drained the Bank’s capital and liquidity in the past, as explained in recital 323.
(335)
The restructuring plan anticipates that the Bank will continue to re-focus on its domestic market. The Bank has already sold its subsidiary in the United States of America. It has also started to rationalise the other subsidiaries, to strengthen the loan underwriting process and to reduce the subsidiaries’ funding gap. It is planning further rationalisation of its network in the retained subsidiaries, as described in recital 130.
(336)
The total amount of foreign assets will therefore shrink in the future. At the end of the restructuring period they will account for a […] part of the Bank’s total balance sheet.
(337)
Therefore the Commission believes that the Bank will have sufficiently restructured and reduced those foreign businesses in size to avoid it being exposed to additional capital needs and liquidity shortages in the future. The commitment described in recital 138 to refrain from injecting large amounts of capital into the Bank’s international subsidiaries also contributes to ensuring that foreign subsidiaries will not represent a threat for capital or the liquidity position of the Bank.
7.6.2.4. Conclusion on viability
(338)
The base case scenario as described in section 2.4 shows that at the end of the restructuring period the Bank will be able to realise a return which allows it to cover all its costs and provide an appropriate return on equity taking into account its risk profile. At the same time, the Bank’s capital position is projected to remain at a satisfactory level.
(339)
Finally, the Commission takes note of the adverse scenario described in the restructuring plan of the Bank as submitted by the Greek authorities. That adverse scenario is based on a set of assumptions agreed with the HFSF. It takes into account a longer and deeper recession, as well as a more severe deflation of real estate prices. The restructuring plan shows that the Bank is able to withstand a reasonable amount of stress as, in the adverse scenario, the Bank remains profitable and well capitalised at the end of the restructuring period.
(340)
The amount of additional capital which was raised in 2014, namely EUR 1 750 million, is sufficient to cope with the baseline scenario of the 2013 stress test in the restructuring period and to repay the preference shares, which the Bank did in May 2014 (117). […] The Commission recalls that in the assessment of the capital needs under the baseline scenario, the Bank of Greece already introduced several adjustments which resulted in an increase of the estimated capital needs compared to the capital needs estimated by the Bank in its own baseline scenario. The Commission therefore considers that the baseline capital needs estimated by the Bank of Greece assume a certain degree of stress. To conclude that the Bank is viable, the Commission does not require that the Bank has enough capital upfront to cover the stressed scenario capital needs estimated by the Bank of Greece, as that estimated level represents a high level of stress and as the capital raising of March 2014 shows that the Bank has regained access to capital markets.
(341)
In addition, it is positive that the Bank will not make additional investments in non-investment grade paper, which will help to preserve its capital and liquidity position.
(342)
It is therefore concluded that the combination of the already implemented restructuring and the additional proposed restructuring are sufficient to restore the Bank’s long-term viability.
7.6.3. Own contribution and burden-sharing
(343)
As stated in section 3 of the Restructuring Communication, banks and their stakeholders need to contribute to the restructuring as much as possible in order to ensure that aid is limited to the minimum necessary. Thus banks should use their own resources to finance the restructuring, for instance by selling assets, while the stakeholders should absorb the losses of the bank where possible.
7.6.3.1. Own contribution by the Bank: divestments and cost cutting
(344)
The Bank has already divested small foreign businesses (in the United States of America) and deleveraged part of its portfolio in order to enhance both its capital adequacy and its liquidity position. The restructuring plan foresees the deleveraging of its foreign activities, as described in recitals 125 to 129. Considering the deleveraging and the divestments already implemented and following the implementation of the commitments related to the deleveraging and divestments of foreign businesses, the Bank will have significantly reduced its geographical presence in […]. The downsizing of the Bank’s international assets will also significantly reduce the contingent risk that aid will be needed in the future. It therefore helps to reduce the amount of aid to the minimum.
(345)
In order to limit its capital needs, the Bank will not use capital to support or expand its foreign subsidiaries, as described in recital 138. In addition, the commitments made by Greece ensure that the Bank will not make costly acquisitions.
(346)
The Bank has also engaged in a far-reaching cost reduction programme, as indicated in section 2.4.2. Its costs will further decrease until 2017. Its workforce is being reduced and salaries adjusted downwards. Greece has also committed to limit the remuneration of the Bank’s managers, […].
7.6.3.2. Burden-sharing by historical shareholders and new capital raised on the market
(347)
The historical shareholders of the Bank were diluted by the rights issue completed in 2009 (118) and then again by the HFSF recapitalisation (measure B4) and private capital raising of 2013 and March 2014. For instance, the stake held by the shareholders of the Bank, which at the time included the investors that injected money in 2009, was reduced from 100 % prior to the Spring 2013 recapitalisation to only 2,3 % after that recapitalisation. In addition, the Bank has not paid any dividend in cash since 2008. In addition to that burden-sharing by historical shareholders, the Bank has raised a significant amount of private capital since the crisis started in 2008, that is to say EUR 807 million in 2009, EUR 1 444 million in 2013 and EUR 1 750 million in 2014.
7.6.3.3. Burden-sharing by subordinated debt holders
(348)
The Bank’s hybrid and subordinated debt holders have contributed to the restructuring costs of the Bank. The Bank has performed several liability management exercises in order to generate capital, as described in recital 134.
(349)
The still outstanding instruments are subject to the coupon ban mentioned in recital 143. Therefore, the Commission considers that an adequate burden-sharing from the Bank’s hybrid and subordinated debt holders is ensured and the requirements of the Restructuring Communication in that respect are met.
7.6.3.4. Conclusion on own contribution and burden-sharing
(350)
In comparison with the total State recapitalisation received, the own contribution and burden-sharing, especially in the form of sale of assets and downsizing of the loan book, is much lower than what the Commission would usually consider sufficient. The downsizing only concerns the foreign activities, which account for a limited part of the Bank (119) and the restructuring does not envisage any reduction of the size of the loan and deposit books in Greece, which, to the contrary, have increased dramatically over the last year, following acquisitions. However, the Commission takes into account the elements discussed in section 7.6.1 and in particular the facts that the aid received partly qualifies for the exemption lay down in point 14 of the 2011 Prolongation Communication, under which the Commission can accept a lower own contribution and burden-sharing. The Commission also notes positively that the Bank raised EUR 1 444 million on the market in May 2013 and EUR 1 750 million in March 2014, […]. Moreover, the capital raised in March 2014 was raised at a price per share equal to the price per share at which the HFSF subscribed in the framework of the Spring 2013 recapitalisation (measure B4). The high issue price therefore limited the dilution of the HFSF. The Bank also repaid the preference shares (measure A). Taking into account all those elements, the restructuring plan can be considered as providing for sufficient own contribution and burden-sharing measures to limit the aid to the minimum necessary.
7.6.4. Measures to limit distortions of competition
(351)
The Restructuring Communication requires a restructuring plan to propose measures limiting distortions of competition and ensuring a competitive banking sector. Moreover, those measures should also address moral hazard issues and ensure that State aid is not used to fund anti-competitive behaviour.
(352)
Point 31 of the Restructuring Communication states that when assessing the amount of aid and the resulting competition distortions, the Commission has to take into account both the absolute and relative amount of the State aid received as well as the degree of burden-sharing and the position of the financial institution on the market after the restructuring. In that respect, the Commission recalls that the Bank has received capital support from the State equivalent to 23,7 % of its RWA (120). In addition, the Bank obtained liquidity guarantees in 2010 amounting to EUR 9,9 billion and government bond loans for an amount of EUR 1,3 billion, representing together almost 25 % of the Bank’s balance sheet. In addition, the Bank received State-guaranteed ELA. Measures to limit potential distortions of competition are therefore necessary in view of the large amount of the aid. Additionally, the market share of the Bank in Greece is large. The acquisition of the ATE Transferred Activities, Geniki, MBG and the Cypriot Transferred Activities increased the market shares of the Bank. After those acquisitions, the Bank’s market share in deposits in Greece amounted to 29 % at the end of 2013, while its market shares in residential mortgages, consumer loans and corporate loans were 25 %, 22 % and 35 % respectively (compared with 10 %, 8 %, 8 % and 14 % respectively in 2011) (121).
(353)
The Commission recalls that the difficulties of the Bank resulted to a large extent from external shocks such as the Greek sovereign crisis and the protracted recession which has disrupted the Greek economy since 2008, as has already been noted in recital 74 of the Piraeus Opening Decision. The need to address moral hazard issues is therefore reduced. As discussed in section 7.6.1 of this Decision, the distortive effect of the aid measures is lower in the light of those factors as is the need for measures to limit distortions of competition. For those reasons, the Commission can exceptionally accept that, in spite of the high aid amount and the high market shares, the restructuring plan does not envisage any downsizing of the balance sheet and loans in Greece. However it would be problematic if the most aided bank among the four large Greek banks and the one which grew the most through acquisitions over the last years would continue to grow in the restructuring period at a pace quicker than the market, potentially crowding out the less aided banks. Therefore, the Commission welcomes the commitment that the Bank will not grow quicker than the growth of the market.
(354)
However, the Commission notes that the State recapitalisations enabled the Bank to continue its banking activities in foreign markets.
(355)
The Commission notes that, in addition to the deleveraging and restructuring already implemented, the Bank will further restructure and deleverage its foreign assets by 30 June 2018 (122). In addition the Bank gave a commitment not to use aid to fund the growth of those activities. The aid will therefore not be used to distort competition on those foreign markets.
(356)
Greece has also committed that the Bank will not make costly acquisitions, ensuring that the Bank will not use the State aid received to acquire new business. That ban contributes to ensuring that the aid is strictly used to support the restoration of the viability of the Greek banking activities, and not, for instance, to grow in foreign markets.
(357)
The commitment to decrease the interest paid on Greek deposits from unsustainably high levels also ensures that the aid will not be used to finance unsustainable deposit collection strategies which distort competition on the Greek market. Similarly, the commitment to implement strict guidelines as regards the pricing of new loans, based on a proper credit risk assessment, will prevent the Bank from distorting competition on the Greek market with inappropriate pricing strategies on the loans to customers.
(358)
Taking into account the specific situation described in section 7.6.1 and the measures provided for in the restructuring plan, the Commission considers there are sufficient safeguards to limit distortions of competition.
7.6.5. Monitoring
(359)
In accordance with section 5 of the Restructuring Communication, regular reports are required to allow the Commission to verify that the restructuring plan is being implemented properly. As stated in the commitments given by Greece (123), Greece will ensure that until the end of the restructuring period, namely, 31 December 2018, the Monitoring Trustee, which has been appointed by the Bank with the approval of the Commission, will monitor the commitments given by Greece on the restructuring of activities in Greece and abroad and on corporate governance and commercial operations. The Commission therefore finds that proper monitoring of the implementation of the restructuring plan is ensured.
7.6.6. Conclusion on the compliance of measures A, B1, B2, B3 and B4 with the Restructuring Communication
(360)
The Commission finds that the restructuring plan when considered together with the commitments in the Annex to this Decision ensures the restoration of the long-term viability of the Bank, is sufficient with respect to burden-sharing and own contribution, is appropriate to offset the competition distorting effects of the aid measures examined in this Decision and is proportionate. The restructuring plan and commitments submitted to the Commission fulfil the criteria of the Restructuring Communication.
8. CONCLUSION
(361)
The Commission regrets that Greece has unlawfully implemented aid measures B2, B3 and B4 in breach of Article 108(3) of the Treaty, since they were implemented before their formal notification. However, those measures, as well as the other measures analysed in this Decision, can be considered compatible with the internal market,
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Article 1
1. The following measures implemented by Greece constitute State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty:
(a)
the emergency liquidity assistance provided to Piraeus Bank S.A. by the Bank of Greece and guaranteed by Greece (measure L2);
(b)
the second bridge recapitalisation of EUR 1 553 million granted by the Hellenic Financial Stability Fund (‘HFSF’) to Piraeus Bank S.A. in December 2012 (measure B2);
(c)
the commitment letter of EUR 1 082 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. on 20 December 2012 (measure B3);
(d)
the recapitalisation of EUR 5 891 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. in Spring 2013 (measure B4); and
(e)
the recapitalisation of EUR 524 million by the HFSF to Piraeus Bank S.A. granted in Spring 2013 (measure C).
2. In the light of the restructuring plan relating to the Piraeus Bank Group, which includes Piraeus Bank S.A. and all its subsidiaries and branches, submitted on 25 June 2014 and of the commitments provided by Greece on that date, the following State aid is compatible with the internal market:
(a)
the capital injection of EUR 750 million granted by Greece to Piraeus Bank S.A. in May 2009 and December 2011 under the Recapitalisation Scheme (measure A);
(b)
the emergency liquidity assistance provided to Piraeus Bank S.A. by the Bank of Greece and guaranteed by Greece since July 2011, for an amount of EUR 30,4 billion at 31 December 2012 (measure L2);
(c)
the first bridge recapitalisation of EUR 4,7 billion granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. in May 2012 (measure B1);
(d)
the second bridge recapitalisation of EUR 1 553 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. in December 2012 (measure B2);
(e)
the commitment of EUR 1 082 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. on 20 December 2012 (measure B3);
(f)
the recapitalisation of EUR 5 891 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A. in Spring 2013 (measure B4); and
(g)
the recapitalisation of EUR 524 million granted by the HFSF to Piraeus Bank S.A., in Spring 2013 (measure C).
Article 2
This Decision is addressed to the Hellenic Republic.
Done at Brussels, 23 July 2014.